464 NOTISKK. 



Miniiui|)ii'mie |)r försäkringshref ar _• kr. Högst i, | af skogurnas värde kunna 

 i bolaget försäkras och resterande '/i •'' risken får försäkringstagaren själf 

 stå för. Denna delning af risken mellan ägaren och bolaget har tillkommit 

 närmast med tanke på att minska risken för mordbrand. 



i )ä det för iörsäkringsbolaget skulle blifva en alltför dyrbar apparat att 

 besiktiga och värdera hvarje skog, som anmäles till försäkring, får ägaren at 

 densamma själf pä heder och samvete efter bästa förmåga up|)gifva det unge- 

 färliga värdet. Där emellertid bolaget fordrar intyg, öfver af fackman verk- 

 ställd värdering, är försäkringstagaren skyldig att på egen bekostnad anskaffa 

 och till bolaget insända dylikt i enlighet med formulär, som af bolaget till 

 handahälles. Reglering af skada sker genom en nämnd, till hvilken bolaget 

 och försäkringstagaren utse hvar sin värderingsman och dessa båda en tredje, 

 boende utom den ort, där försäkringstagaren är l)osatt, och har denne tredje 

 värderingsman utslagsröst, om do båda andra ej kunna enas; dock att, om 

 han bestämmer värdet högre än det högsta eller lägre än det lägsta af de 

 värden, som de båda andra värderingsmännen åsätt skadan, i förra fallet det 

 högsta och i senare fallet det lägsta af dessa blifva gällande. Skadan far 

 dock under alla förhållanden af \ärderingsmännen ej beräknas högre pr har 

 än det belopp, som legat till grund för försäkringssummans fastställande. Vid 

 mindre skador äger bolaget rätt att uppgöra skadeståndet direkt med försäk- 

 ringstagaren utan användande af värderingsnämnd. .Xr försäkringstagaren miss- 

 nöjd med den skadereglering, som nämnden beslutat, äger han rätt att begära 

 skiljedom i enlighet med allmän lag och närni .re bestämmelser. 



Detta är i korthet skogsbrandförsäkringsfrågans nuvarande läge, hvarat 

 tydligt framgår densammas stora vikt. Oaktadt de få grundstenar som gifvits 

 att bygga ett försäkringsbolag som »Skogseld» på, synes detta företag vara 

 grundadt ])ä en sund och praktisk bas och äfven om ett och annat kunde 

 vara bättre ordnadt, får erfarenheten rätta detta i den mån »Skogselds arl)etar 

 vidare mot sitt mål. Med tacksamhet mottagas sädana inlägg och idéer i 

 frågan, som kunna vara till fromma för bolagets verksamhet, på samma gång 

 som alla vidare meddelanden och upplysningar lämnas af undertecknad. 



Göteborg den 15 december iqii. 



K.\RI. KUVI.ENSTIERNA. 



Skogsvårdsföreningens diskussionsafton den 8 december 191 1 å 



hcitell Rydberg var bookt af öfver 200 personer. 



Som inledande föredrag till frågan om »Skogsvårdsstyrelsernas fördelning 

 af bidrag för af enskilda utförda skogsvärdsarbeten» uppläste sekreteraren ett 

 af f. d. justitierädet Joh. Hei.lner författadt inlägg, hvilket kommer att in- 

 tagas i ett följande häfte af tidskriften. Härefter yttrade sig öfverjägmästare 

 Wai.lmo, länsjägniästare .\hman, borgmästare Kari.s.son och professor Gunnar 

 Andersson. 



Jägmästare Tor Jonson höll föredrag om Trädkronans inflytande på 

 stamformen, tillämpadt vid skogsuppskattning;; och förevisade en del skioptikon- 

 bilder såsom förklaring till hans nya massatabeller. En utförligare uppsats 

 om dessa kommer framdeles att af honom publiceras i tidskriften. 



Slutligen redogjorde doktor H. Hesselman för snöbrotten i Norrland 

 vintern 19 10 — 19 11 och visade tiera vackra skioptikonbilder från desamma. 

 Efter detta föredrag, som kommer att i en utförligare form intagas i ett föl- 

 jande häfte, uppstod en liflig diskussion, hvari yttrade sig dr Svlvén, hytå- 



