SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT, FACKAFDELNINGEN, I9I3, H. I. 



Om bokskogsskötsel. 



Anteckningar från en studieresa i Tyskland och Danmark våren 1911. 



Af John Lindner. 



Det var i midten af april som jag styrde kosan från Göingebygdens sko- 

 gar med deras här och hvar ännu kvarliggande snö till sydvästra Tyskland 

 och inom kort ankom till Wiesbaden, där snart sagdt hela skogar af fruktträd 

 redan stodo i blom, där Rhododendron prunkade i rik färgprakt, och där 

 man kunde se den egendomliga och vackra Liriodendron lulipifera blommande. 

 Bokskogarna hade redan börjat visa sin späda, vackra grönska. 



Först besöktes skogarna i trakten af Wiesbaden, därefter åtskilliga revir 

 i bayerska Spessart, Thiiringen, Hannover samt Liibeck, Mecklenburg och Dan- 

 mark. En särskildt gynnsam omständighet var, att ymnigt bokollonår öfver- 

 allt inträffat för så kort tid sedan som år 1909, hvarigenom jag blef i till- 

 fälle se nyligen utförda markberedningar och föryngringshuggningar äfvensom 

 den nyuppkomna återväxten. 



Markbetäckningen under bokbestånden utgjordes i Spessart och öfriga 

 delar af södra Tyskland af torrt löf. Längre norr ut ökades den fanerogama 

 floran under fullslutna bokbestånd alltmer, så att den ofta i Mecklenburg var 

 riklig och i Danmark ymnig. 



Hvad boken som hufvudskogsträd beträffar, så söker man i allmänhet 

 på de trakter, där den nu intager större delen af reviren, så småningom min- 

 ska dess förekomst till omkring 50 %. På andra trakter, där boken saknas 

 eller förekommer i mindre utsträckning, söker man öka dess förekomst. I 

 regel öfverallt och under alla slags träd och bestånd söker man låta boken 

 bilda underväxt. Äfven om man icke direkt föredrager boken som skogsträd, 

 så införes den dock som underväxt på grund af sina utomordentligt markskyddande 

 och markförbättrande (bodenpflegenden) egenskaper, samt på grund ■i.'i det för- 

 hållandet, att nästan alla andra trädslag i gruppvis blandning med bok och 

 med bok som underväxt nå sin bästa och mest fullkomliga utveckling. 



Bokvirkets värde har under de senaste åren stigit kolossalt, likaså gagn- 

 virkesprocenten. Bokvirket användes numer till snart sagdt allting, såsom till 

 möbler (särskildt s. k. wienermöbler), åkdon, verktyg, husgeråd, leksaker, slee- 

 pers (impregnerade boksleepers äro de bästa af alla), till ättiksfabrikation, stär- 

 kelse och trämassa. Boken anses öfverallt hafva en mycket god framtid och 

 kommer alltmer att ersätta den dyrare eken. 



Bokskogen skötes pä de olika trakter, jag besökte, på vidt skilda sätt och 

 metoder. Ytterligheterna ligga å ena sidan i Bayern och å andra sidan i Dan- 

 mark. Ä mellanliggande trakter skötes boken modereradt, i mellersta Tysk- 

 land närmar sig skötseln den bayerska, men längre norrut, t. ex. i Mecklen- 

 burg, närmar den sig den danska. 



