OM HOKSKOGSSKÖTSEL. 57* 



Att söka ytterligare uppdrifva kvistrenheten kostar uppoffringar genom min- 

 skad groflek och förlängd omloppstid, hvilka icke stå i i)roportion till den 

 nytta, som erhålles. Kör boken liksom för de Hesta andra trädslag förhälla 

 sig prisen pr fastmeter, åtminstone i Tyskland, som centimetertalen vid bröst- 

 höjd. Träden skola stå i slutet bestånd, tills de afsatt sin hufvudsakligaste 

 höjdtillväxt, hos lioken vid omkring 70 är eller något mer än hal fva omlopps- 

 tiden; därefter skall man icke i)ressa träden ytterligare i höjden utan i stäl- 

 let genom starka ljushuggningar söka i möjligaste män öka stammarnas grof- 

 lekstillväxt. 



1 Mecklenburg uppdrages boken i stora, rena bestand, ehuru man dock åtmin- 

 stone på en del revir, när bokåterväxt saknas på mindre fläckar, in])lanterar 

 ek, ask eller gran; tall kan ej användas, emedan den sönderätes af rådjur 

 och hjortar. Öfverhufvud föryngras och behandlas boken här på samma sätt 

 som i Danmark, men dock icke så intensivt som där, enär kostnaderna anses 

 bli fva alldeles för höga. 



Danskarnas bokskogsskötsel torde vara den mest intensiva. Man uppdra- 

 ger genom kolossalt dyra kostnader en återväxt sä tät, att ])lantantalet ofta 

 uppgår till flera millioner pr har, vid 10 års ålder till närmare en half million 

 st. Sedan fröträdsställningen är gjord, hålles marken öppen genom plöjning 

 och harfning, tills rikligt fröår inträffar. Man nöjer sig icke med det rikliga 

 ollonfallet utan insår dessutom stora kvantiteter ollon. 



De danska bokskogarna härjas sedan en tid tillbaka alltmer af skadegö- 

 relser såsom a.i Fhvfophtliom Fagi och. \ec\i\dst. Detta beror på den alltför inten- 

 siva skötseln, för många plantor på ytenheten. Danskarna hafva synbarligen 

 skjutit förbi målet och tänka nog i viss män på återgång. Kulturkostnaderna 

 äro onaturligt höga, återväxterna alltför täta, erforderliga tidiga gallringar 

 blifva alldeles för dyra. Olägenheterna framträda i synnerhet på sämre mark,, 

 emedan bokens spridningsförmåga där är vida mindre än å bättre mark. Man 

 synes ock i Danmark alltmer komma till insikt om fördelarna af de starka 

 ljushuggningarna. 



Det torde icke vara lämpligt eller välbetänkt att här i Sverige utan vidare 

 följa någon af de ofvan angifna metoderna i utlandet. 1 det stora hela 

 bör åtminstone icke den danska bokskogsskötseln vara något absolut föredöme 

 för oss. 



Vi böra föryngra de äldre bokbestånd vi äga med tillhjälp af markbe- 

 redning, på vanlig skogsmark genom hackning för hand helst både före och etter 

 ollonfallet, på någorlunda stenfri mark genom körning med fjäderharf eller 

 dansk tretandsharf. Den senares konstruktion är närmare beskrif\en af H.xrCH 

 och Oppermann. Vi böra dock icke nedlägga alltför stora kostnader för att 

 erhålla mycket stora jämna bokbestånd utan fastmer söka utnyttja hvarje plats, 

 större eller mindre, till för densamma lämpligt trädslag genom plantering grupp- 

 vis allt efter markens beskaffenhet, läget etc. A större luckor böra användas 

 ek och gran, å mindre ask, lönn, lärk, silfvergran, äfvensom i mindre utsträck- 

 ning tall och sådana exoter, på hvilkas framgång man kan hysa förhoppning, 

 t. ex. Pseudolsiiga Dougladi och glama, Picea si/kaensis, ChaiiKrnpaiis Lmfso- 

 uiana, Abies roncolor, Qiiercus ritbra och Fra.xiniis auienraiia. 



