OMLOPPSTIDENS INVERKAN PÄ SKOGSBRUKETS EKONOMI. 7 I* 



Då mitt insamlade material närmast lämpar sig för studium af den 

 första af ofvanstående frågor, afser mitt inUigg här att hufvudsakligen 

 påvisa omloppstidens moerkan på kapiialanJiopningen, afkastningen och 

 räntabiliteten i skogsbruket, med speciell hänsyftning på de förhållanden, 

 som sedan gammalt (och till närvarande stund) kunna anses råda pä en 

 tämligen välskött mellansvensk skog. 



Tills vidare utesluter jag sålunda ur diskussionen dels skogar med 

 abnorma afsättnings- och åldersförhållanden, dels ock de nya åtgärder 

 och metoder för skogars uppdragande, vård och förädling, som framdeles 

 kunna behöfva tillgripas för att draga bästa nytta af denna betydliga 

 del af vår nationalförmögenhet. 



Virkesproduktionen. 



Det viktigaste hjälpmedlet vid bestämmandet af omloppstiden lik- 

 som äfven vid lösandet af en mängd andra skogsekonomiska problem 

 ligger otvifvelaktigt i förekomsten af goda s. k. erfarenhetstabeller, ^ an- 

 gifvande virkesafkastningens storlek och beskaffenhet vid olika afverk- 

 ningsåldrar, för olika marker och trädslag samt för olika metoder för 

 beståndens grundläggning och vård. 



Också arbetas det sedan årtionden inom alla länders skogsförsöks- 

 anstalter på profyteuppskattningar, afseende att framställa eller full- 

 komna redan befintliga sådana tabeller, hvarvid undersöknmgarna van- 

 ligen afse fullslutna eller s. k. »normala» bestånd, hvilket äfven är fal- 

 let med vår enda, på mera vetenskapliga grunder af jägmästare A. 

 Maass (191 i) upprättade, allmänna erfarenhetstabell för tallen. 



Det måhända från vissa synpunkter önskvärda framläggandet af det 

 »ideala» tillståndet medför emellertid, att dessa tabellers praktiska an- 

 vändbarhet i allra högsta grad inskränkas, och detta naturligtvis desto 

 mer ju mera det i stort bedrifna skogsbruket afviker från det skildrade 

 idealtillståndet. Då till och med i ett land med så gammal skogskultur 

 som Tyskland enligt Eberhard (1912) reduktioner i praktiken alltid måste 

 göras, växlande mellan 12 å 30 % från normaltabellernas afkastnings- 

 siffror, kan utan vidare dragas den slutsatsen, att våra allmänna svenska 

 tabeller än mindre lämpa sig till grundval för räntabilitetskalkyl å större 

 skogsbruk. Jag föredrager därför afgjordt att grunda nedanstående beräk- 

 ning på en af mig själf, med biträde af Kungl. Skogsinstitutets elever 

 åren 19 10 — 19 11 upprättad lokal erfarenhetstabell for barrblandsskogar, 



' Detta i Sverige vedertagna namn är ju föga upplysande, men då det inarbetat sig 

 i skogsmännens medvetande, torde dess utbytande mot af jägm. E. Andersson föreslagna: 

 •»prodtiktionsstatistiki knappast vara att förorda. Man jämföre dock tyska: Ertragstafeln 

 och danska: Ttlvcekstoversip-ter. 



