OMLOPPSTIDENS INVERKAN PÅ SKOGSBRUKETS EKONOMI, 



73' 



gos ej, hvarför tabellen torde kunna anses afse en medelslutenhet af 

 0,8 å 0,9; för ungskog något lägre än för äldre bestånd. Likaledes 

 uteslötos bestånd med högre löfinblandning än 0,1 samt olikåldriga och 

 sådana med mindre areal än 0,50 hektar. 



De vunna uppgifterna bearbetades med afseende på grundyta, medel- 

 höjd (= grundytemedelstammens på höjdkurvan aflästa höjd), kubik- 

 massa och löpande tillväxt. Härefter fördelades bestånden dels på 20- 

 åriga åldersklasser dels ock på markboniteter eller växtlighetsgrader, 

 bestämda på grund af beståndets medelhöjd jämförd med en på förhand 

 uppgjord boniteringstablå med ingång efter höjd och ålder. Denna 

 tablå utgjorde en utökning och komplettering af den af jägmästare H. 

 Westberg (1895) i och för bestämmande af »växtlighetsgraden» vid 

 kubering framlagda och införes densamma här nedan (tab. I). 



De uttagna profbeståndens arealer fördelade sig på åldersklasser 

 och markboniteter sålunda : 



III 



58 



109 



107 



236 



789 



För de olika åldersklasserna och boniteterna uträknades sedan me- 

 deltal för kubikmassa, grundyta och löpande tillväxt. De erhållna siff- 

 rorna utjämnades grafiskt, med medeltalet för alla boniteter som hufvud- 

 saklig stödlinje, men framställdes endast siffror för tre markslag, ungeiär- 

 ligen motsvarande växtlighetsgraderna 0,9, 0,7 och 0,5 enligt skalan här 

 ofvan, hvilken i regel legat till grund för senare årens boniteringsöfnin- 

 sar vid K. Skogsinstitutet. 



