74* TOR JONSON. 



Brösthöjdsformtalen ha, som synes, ej framställts, men har vid tabellens 

 upprättande en flerårig erfarenhet om desammas ungefärliga storlek fått spela 

 in sålunda, att ett tämligen tillfredsställande förhållande öfverallt torde 

 råda mellan de framlagda faktorerna, massa, grundyta och medelhöjd. 



För att äfven kunna prestera några uppgifter om gallringsutbyte 

 och totalproduktion tillämpades den för hvarje ålder framdeducerade 

 löpande tillväxtprocenten^ pä den funna kubikmassan, då löpande ku- 

 bikmassetill växten erhölls med lo-åriga mellanrum. Genom multiplice- 

 ring med lo kunde därefter den under viss i o-årsperiod afsatta totala 

 tillväxten erhållas och sedan genom summering totalproduktionen för 

 hela växttiden. Skillnaden mellan totalproduktion och kvarvarande ku- 

 bikmassa måste sålunda anses ha bortgått i form af gallringsvirke, hvil- 

 ken massa äfven uträknades i % af totala produktionen. 



Medelproduktionen pr hektar och år framställdes i tabellen efter 

 division af massan med åldern, och visar sig häraf, att de olika mar- 

 kerna i sitt nuvarande tillstånd skulle som högsta medelafkastning förmå 

 lämna c:a 5,3, 4,1 och 2,7 kbm. pr hektar och år vid resp. c:a go- a 

 105-årig afverkningsålder." 



Angående de på detta sätt framkomna, i tab. II meddelade resul- 

 taten vill jag hålla före, att de trots en viss, speciellt vid insamlingen 

 rådande brist på vetenskaplig noggrannhet, dock få anses som ett ganska 

 pålitligt uttryck för traktens skogsförhållanden. Detta omdöme gäller 

 framför allt den medelgoda marken, för hvilken uppgifterna stöda sig på 

 medeltal från ansenliga, i praktisk skogsdrift liggande arealer. 



.Om tabellerna skola användas för andra trakter med liknande skogs- 

 bruksförhållanden måste reduktion i kubikmassor och tillväxtsiffror gö- 

 ras dels för bättre eller sämre tillvaratagande af marken (slutenhetsgra- 

 den), dels ock för den tid hyggena behöfva ligga kala (kulturtiden) in- 

 nan nytt bestånd hinner uppdragas. 



Frågas t. ex. efter medelafkastningen pr hektar skogsmark för en 

 egendom, där markboniteten ungefär motsvarar ofvanstående medelbonitet, 

 där ^slutenhetsgraden» uppskattas till 0,7 af normala, samt där hyggena 



' Denna hade erhållits sålunda, att hvarje bestånd först med tillväxtborr undersökts 

 med afseende på löpande tillväxtprocent (enligt metod framlagd i Supplement till Massa- 

 tabeller af Tor Jonson, Stockholm 191 2), hvilken procent tillämpades på den funna kubik- 

 massan för hela beståndet, då löpande massatillväxten erhölls. Ur förhållandet mellan s:a 

 tillväxt och s:a kubikmassa för hela åldersklassen erhölls sedan återigen medelprocenterna 

 vid olika åldrar, hvilka grafiskt utjämnades, delvis med ledning af resultaten från en mång- 

 fald af å dessa skogar tagna stamanalyser. De använda tillväxtprocenterna äro framlagda 

 längre tram i tab. VI. 



' Denna medeltillväxtens sena kulmination, jämförd med vissa förut framkomna in- och 

 utländska resultat, vill jag hålla före vara beroende på den relativt otillfredsställande sluten- 

 heten i ungskogarna, jämförd med den å försöksanstalternas »normala» profytor. Värdelöst, 

 ruttnande själfgallringsvirke under 6 ä 7 cm. har dessutom i regel vid våra uppskattningar 

 ej medtagits, hvarför gallringsmassan i ungskogarna blir relativt liten. 



