OMLOPPSTIDENS INVERKAN l'Å SKOGSBRUKKIS EKONOMI. 85* 



alls eller åtminstone endast med yttersta svårighet kunna påläggas de 

 enskilda detaljerna i företaget. Så framstår ju t. ex. skogsförvaltarens 

 aflöning alltid som en minuspost i affärens bokföring, men huru denna 

 kostnad skall anses fördela sig på t. ex. marker af bästa eller sämsta 

 bonitet eller på trädindivid med bättre eller sämre värde och tillväxt- 

 förmåga låter sig gifvetvis aldrig utredas. Enda sättet att införa denna 

 och andra s. k. administrations- eller allmänna omkostnader i beräknin- 

 gen består därför i att betrakta det af en samling olika skogsmarker, 

 skogsbestånd och trädindivid sammansatta skogsbruket som ett organiskt 

 helt samt sedan för hela aftären söka utleta de allmänna omkostnader- 

 nas storlek och inverkan på det ekonomiska resultatet. Att denna in- 

 verkan blir olika allt efter som förvaltningsföremål och förvaltningsprin- 

 ciper växla är själfklart. Då emellertid diskussionen här hela tiden rört 

 sig om det uthålligt bedrifna skogsbruket, vilja vi för att kunna fullfölja 

 densamma söka klargöra de årliga allmänna omkostnadernas sannolika 

 storlek vid med olika omloppstider uthålligt skötta mellansvenska skogs- 

 komplex. 



Tyvärr är vår svenska skogsbokföring i detta liksom i så många 

 andra afseenden af mycket underhaltig och ofta missvisande natur. De 

 så godt som enda utförligare uppgifter, som härutinnan stå till buds, 

 äro att finna i K. Domänstyrelsens berättelser, där för statens skogar 

 uppgifter förefinnas, hvilka dock först under allra sista åren så uppställts, 

 att man ungefärligen kan se, hvilka kostnader som drabba de många 

 olika slag af skogar, hvarmed personalen har att syssla. Med den lif- 

 aktighet, som f. n. alltmer börjar visa sig för skogsekonomiska spörs- 

 måls utredande, torde man väl få hoppas, att äfven denna post i skogs- 

 bruket snart blir framdragen till belysning, och vill jag som ett varsel 

 härför påpeka de utredningar, som af jägmästare Hedemann-Gade 

 (191 1 a o. b) gjorts till Örebroutställningen och Skogsvårdsföreningens 

 7:de exkursion angående vissa kostnader för statens och enskilda egen- 

 domar i Bergslagen, alltså just för de trakter vårt exempel berör. Efter 

 fråndragande af kostnaderna för virkets afverkning och förädling anger 

 Hedemann-Gade (191 i b sid. 451) de öfriga »allmänna» utgifterna pr 

 hektar produktiv skogsmark till i medeltalför »yngre kronoparker» 2,53 kr. 

 samt för »äldre kronoparker» 2,95 kr., hvarvid dock är att märka att 

 tiden, för hvilken denna statistik gjorts, endast delvis beröres af den år 

 1909 inträdda nya löneregleringen för skogsstaten. Ehuru dessa upp- 

 gifter omfatta nära 150,000 hektar, äro de för vårt exempel ej direkt an- 

 vändbara, då nämligen personalens arbete för t. ex. afverkningens ut- 

 tagande ställer sig högst olika, i det att på »yngre» parker endast i 

 medeltal afverkats 1,0 kbm. och på »äldre> c:a 2,2 kbm., hvarjämte vir- 



Skogsvårdsföreningens Tidskri/t, Facka/delningen igiS- tr 



