OMLOPPSTIDENS INVERKAN I>Å SKOGSBRUKETS EKONOMI. 87* 



kostnad, som inom bevakningstrakten årligen skall utgå. Då nu, enligt 

 hvad längre ned visas, den t. ex. 6o-åriga omloppstiden är afscvärdt ar- 

 betsintensivare än den 120-åriga, fordrar den förra sålunda större bevak- 

 ningspersonal än den senare. Sättes bevakarens lön (inklusive förmåner) 

 till 1,500 kronor, samt beräknas försöksvis såsom lämplig areal resp. 

 1,500 och 2,000 hektar pr bevakning, så erhålles en bevakningskostnad 

 pr har af 0,75 kr. vid 120-ärig samt 1,00 kr. vid 60-årig omloppstid; 

 med interpolering för öfriga. 



Enligt beräknad arbetskostnad pr hektar här nedan skulle den förre 

 därvid få att öfvervaka och redovisa huggningar och kulturer för 2,000 

 har å 4,21 eller 8,420 kr., samt den senare 1,500 har ä 6,49 eller 9,740 

 kr., hvartill för båda komma transportkostnader m. m., alltså tämligen 

 lika arbetsbördor. 



Kulturkostnad. Då tendenserna öfverallt gå i riktning att utbyta 

 den ofta långsamma och osäkra själfföryn grin gen mot sådd och plante- 

 ring, torde en kostnad af 40 kr. pr hektar kalmark, däri inbegripet 

 hjälpkulturer och hägnader, få anses som en rimlig siffra. För olika 

 omloppstider blir den årliga kulturytan och kostnaden omvändt propor- 

 tionell mot omloppstidens längd. 



Med fördelning på totala skogsmarksarealen erhålles sålunda vid 

 t. ex. 1 20-årig omloppstid (4- 5 års kulturtid) en årlig kulturkostnad pr 



40 40 



har af = 0,32 kr., men för 60-årig = 0,62 kr. o. s. v. 



125 65 



Fasta skogsarbetare ha sedan länge ansetts som en oundgänglig 

 faktor för skogsbruket, och måste eventuella kostnader därför här upp- 

 tagas, i all synnerhet som de vid prissättningen i vårt exempel använda 

 ackordsprisen äro baserade på att arbetaren åtnjuter vissa fördelar från 

 annat håll. Att beräkna storleken på dessa skogsägarens kostnader 

 ställer sig emellertid ingalunda lätt. 



Hedemann-Gade (191 i b. o. a.) beräknar medelkostnaden å ett 

 antal kronoparker till 125 kronor för ett skogsarbetarehushåll samt 149 

 kronor för ett brukarehushåll (hästtorpare). På kronoparkerna i fråga 

 fanns ett hushåll på i medeltal 152 hektar. 



Om vi på denna grund våga utgå från en medelkostnad af endast 

 125 pr hushåll (under beräkning att erhålla nödvändigt antal hästar 

 från främmande håll), så återstår att se, i hvad mån på olika omloppstid 

 baseradt skogsbruk har användning för ett större eller mindre antal ar- 

 betare. Beräknar man att arbetaren (med något biträde af söner) bör 

 kunna prestera en arbetsmängd värd 800 kr. pr år, samt att huggning 



