88* TOR JONSON. 



och kultur (men ej körningar) i regel utföres med eget folk, så skulle 

 den areal skogsmark, som har användning för ofvanstående arbetspresta- 

 tion, 800 kr., kunna beräknas sålunda. 



Antager man att vid 120-årig omloppstid skörden kommer att be- 

 stå af 60 % timmer, men vid 6o-årig af endast 10 %, resten kolved, 

 samt att timret i tillredningskostnad drager resp. 0,55 och 0,65 kr. pr 

 kbm. men kolveden resp. 1,80 och 2,00 kronor, så borde arbetsåtgången 

 te sig sålunda: 



i20-åFig omloppstid: 



60 % timmer ä 55 öre 0,33 



40 % kolved ä 1,80 öre 0,72 



i medeltal kr. 1,05 pr kbm. eller 

 pr hektar (medelskörd 3,85 kbm.) kr. 4,05, hvartill kommer arbetsåtgån- 

 gen vid kulturer, beräknad till halfva kulturkostnaden eller 16 öre, s:a 

 pr har 4,21 kr., samt för 



60-årig omloppstid : 



10 % timmer å 70 öre 0,07 



90 % kolved å 2,00 kr 1,80 



i medeltal kr. 1,87 pr kbm. eller 

 pr hektar (medelskörd 3,3 kbm.) kr. 6,18, hvartill kulturarbete 31 öre, s:a 



kr. 6,49- 



För att få fullt arbete (800 kr.) åt ett hushåll åtgår sålunda resp. 



=: 190 hektar och — 123 hektar. 



4,21 6,49 



Fördelas sedan kostnadssumman pr hushåll (125 kr.) på dessa arealer, 

 crhålles för 120-årig omloppstid en omkostnad för fasta skogsarbetare 

 af 0,66 kr. pr hektar samt vid 60-årig af 1,02 kr.^ hufvudsakligen bestå- 



^ Mot ofvanstående lorde kunna göras den invändningen, att l<olningen förlorar allt 

 mer i betydelse, hvarigenom af densamma beroende stora arbetsåtgången skulle så småningom 

 upphöra. Detta är dock endast delvis sant, ty äfven de småsortiment, som i form af props 

 pappersved m. m. börjat ersätta kolning, fordra afsevärdt större arbetskvantitet pr kubik- 

 meter än äldre och gröfre skog, hvarför kontot, »fasta skogsarbetare», alltid får benägcnhc 

 stiga vid öfvergång till småvirkesdrift. 



Denna relativa förändring af kontot är därför mera att beakta än de absoluta siffrorna, 

 hvilka jag för egen del häller för att vara ganska låga jämfördt med en mängd bruksskogar. 

 I Skogsvårdsföns exkursionsprogram 191 1 visar t. e.x. Alkwettern ett hushåll pr 71 hektar, 

 hvilket fördeladt på brukare och skogsarbetare betyder en kostnad af ungefär 2,00 pr har skogs- 

 mark. Då Hkij1',MANN-Gadk dessutom räknat skogsägarens omkostnader för byggnader till 

 5 % af deras värde, måste detta anses innesluta en mycket låg amorteringsprocent för trä- 

 byggnader, hvarför här beräknadt konto för arbetarebostäder säkerligen är lågt. Intet sär- 

 skildt nybyggnadskonto är nämligen pålagdt skogen. 



