OMI.OPPSTIDKNS INVKRKAN PA SKOGSBRUKETS KKON(JMI. Sg* 



ende i ränta och amortering af upplåtna byggnader och jord. För öfriga 

 omloppstider kunna kostnaderna lämpligast erhållas genom interpolering. 



Skatter och onera äro likaledes en tämligen svårutredd post. Bland 

 annat har man ju nämligen att emotse, att därest inkomsten från sko- 

 garna afsevärdt skulle nedgå, måste skatteprocenten samtidigt höjas ut- 

 öfver sitt nuvarande belopp, emedan både stat och kommun gifvetvis 

 måste fordra en viss absolut minimistorlek på intäkterna. Allmänt till- 

 lämpad skulle en förändring i omloppstiderna sålunda säkerligen med- 

 föra konsekvenser i skatteväg, som vi nu ej kunna öfverblicka. 



Af denna orsak måste jag hålla för lämpligast att, vid en generell 

 kalkyl som denna, räkna med samma nödtvungna skatteutlägg oberoende 

 af omloppstidens inverkan på inkomster från skogen. (Man torde obser- 

 vera vägskattens och skogsaccisens natur af nödtvvmgna hjälpmedel i det 

 allmännas ekonomi.) 



På denna grund taga vi Hedemann-Gades (191 i b) föreslagna siffra 

 af 50 öre pr hektar till grundval, men då den är tillkommen före till- 

 lämpningen af lagen om skogsaccis, vilja vi för denna nya skatteform 

 utöka kostnaden med 2 % af virkesskördens rotvärde vid t. ex. 90-årig 

 (medellång-) omloppstid, d. v. s. enligt tab. VI 2 % på 14. — kr. eller 28 

 öre; alltså summa skattekostnad pr har och år kr. 0,78. 



Diverse omkostnader kunna ytterligare tilläggas på följande sätt utan 

 att mera ingående motiv för dem behöfver framläggas. 



Vägar (enligt Hedemann-Gade) Kr. 0,10 



Rågångar » » » » 0,02 



Skogsindelning (2 kr. hvart 2o:de år) » 0,10 



Inventarier och diverse » 0,28 



S:a kr. 0,50 



Möjligen skulle ju också kunna upptagas räntor å rörelsekapitalet, 

 dikningar, arbetarförsäkring m. m., men för att ej drifva kontot till sin 

 spets torde summan af ofvanstående med hjälp af statistik eller diskus- 

 sionsvis framkomna siffror kunna tjäna som ett mått på hvad som f. n. 

 i ett bättre mellansvenskt skogsbruk måste anses för tämligen oundgäng- 

 liga, årliga allmänna omkostnader. 



Meningarna om de skilda utgiftsposternas riktiga storlek i ofvanstå- 

 ende framställning kunna naturligtvis vara delade, men att en slutsumma 

 på 25 å 30 % af bruttot vid vanliga omloppstider är en inom svenska 

 skogsbruket mycket vanlig företeelse torde dock vara en tämligen all- 

 mänt erkänd sak. ^ 



' Vid af mig (tör utredning af skogarnas andel i nationalförmögenheten) för åren 

 1904 — 1908 utförd beräkning af utgiftssumman för statens skogar söder om Dalarna befanns. 



