OMLOPPSTIDERS INVERKAN PA SKOGSBRUKETS KKONOMI. 93"=' 



Kapitalets storlek pr hektar kan ju ses från en mångfald synpunkter, 

 men på grund af dels den förda diskussionen i ämnet, dels ock stödet 

 af facklitteraturen synes det s. k. realisationsvärdet i ett fall som detta 

 utan tvekan böra läggas till grund för värderingen af alla bestånd, som 

 vid sin afverkning ge nettobehållning å rot. På grund häraf medtages 

 all skog ned till 30 år (värde 67 kr. pr har) i tabellen såsom saluduglig». 



Äfven det yngre än 30-åriga beståndet måste emellertid, jämfördt 

 med kalmark, ha ett visst värde, hvilket enligt t. ex. tyska värderings- 

 bestämmelser vanligen uppskattas till kostnadsvärdet (kultur m. m. med 

 ränta på ränta), men är det för oss vid detta tillfälle tillräckligt att god- 

 tyckligt värdera dessa årsklasser med t. ex. 50 kr. pr hektar. 



Markvärdet har ju nästan i alla tider varit en omstridd storhet, 

 men så länge man kan tala om bättre och sämre mark, högre eller lägre 

 afkastningsförmåga, så måste i dessa uttryck ligga ett erkännande af 

 befintligheten af ett reellt värde hos marken.^ Utan att motivera detta 

 vidare, än att 30 kr. pr hektar är en man och man emellan ofta nämnd 

 låg siffra, våga vi sålunda sätta detta värde på vår diskuterade medel- 

 goda skogsmark. 



De vid olika omloppstider engagerade virkesvärdena pr hektar kunna 

 härefter lätt beräknas enligt samma metod, som användes för virkesför- 

 rådet (se kol. 7 — 10). 



Till skillnad från detta värde, som först vid driftens nedläggande 

 och skogens sköfling åtminstone för smärre egendomar ungefärligen kan 

 uttagas, har skogen vid fortsatt uthållig drift ett annat värde, kapital- 

 eller räntevärdet, hvars storlek uteslutande är beroende på räntefoten 

 och den nettoinkomst skogen årligen kan lämna ägaren. 



En skog, som lämnar 8 kronors årlig nettoinkomst pr hektar, måste 

 nämligen, vid fordran på 5 % årlig ränta, alltid anses motsvara det ka- 

 tal, som efter 5 % förmår afkasta just dessa 8 kr., d. v. s. kapitalvär- 



det = = 160 kr. Enligt detta allmänt kända sätt att kapita- 



0,05 



lisera »evighetsräntor» har (i kol. 13 o. 14) kapitalvärdet pr hektar ut- 



31—40 



41—50 



S:a 55 hektar 



alltså pr hektar 4S kbm. 



Kubikmassan under 20 år är höftad, öfriga tagna ur tab. II. 



* Orsaken till att mången vid värdering för köp eller afsalu anser sig kunna från- 

 räkna markens värde, ligger gifvetvis i det från alTärssynpunkt ogynnsamma förhållandet 

 mellan skogsegendomars kapital och afkastning i sin helhet. (Jmför kol. 10, 11 och 12.) 



