OMLOPPSTIDENS INVERKAN l'.\ SKO(,iSBkL'KK IS EKONOMI. *97 



brukets ekonomi torde säkerligen för mången ställa sig högst öfverras- 

 kande. Då jag emellertid under de för framställningen bedrifna förstu- 

 dierna tämligen klart insåg, att för mången oväntade resultat vore att 

 emotse, har min sträfvan från första början städse varit, att i hvarje på 

 resultatet inverkande detalj arbeta med största möjliga objektivitet och 

 urskiljning, och har jag sålunda t. ex. i alla kostnads- och prisfrågor 

 konfererat med en del praktiska skogsmän för att komma de verkliga 

 förhållandena så nära som möjligt. 



Hvad min egen åsikt om resultatet beträffar, vill jag framhålla, att 

 vid omfattande studier i de senaste årens mycket rikhaltiga tyska fack- 

 litteratur på detta område jag ej har funnit ringaste anledning befara, 

 att undersökningen gifvit ett mot erfarenhet å annat håll stridande re- 

 sultat. Såsom i viss mån bestyrkande detta vill jag här nedan anföra 

 Martins (1912, sid. 22g) uppgifter angående de räntabilitetssiffror, som 

 faktiskt uppnåtts å de sachsiska statsskogarna, hvilka dock allt sedan 

 Presslers uppträdande på 1860-talets början skötts med räntabiliteten 

 som Jmfv2(dsyfte. Skogarna höra enligt MARTIN till de med afseende på 

 åldersklassförhållande och skötsel mest normala i Tyskland, och uppskat- 

 tas å dem hvart io:de år vid indelningsrevisionerna det å skogen enga- 

 gerade kapitalet efter i det närmaste samma grunder som ofvan an- 

 vändts. 



Resultatet ter sig sålunda: 



-A-r 1854/63 1864 73 1874/S3 1884/93 1894/1903 1904/08 



Afverkning pr har (Derbholz) 3,44 4,28 4,72 4,88 5,03 5,34 kbm. 



Tris pr kbm 10,30 11,49 13,28 13,80 15,23 16,43 mark 



Inkomst pr har 35,4 49,1 62,4 66,7 76,0 90,4 » 



Däraf utgifter % 32 % 28 % 33 ,%' 34% 38 % 37 % 



Netto pr har 23,9 35,2 41,6 43,7 47. ' 57,- » 



Kapital pr har 1,156 1, 417 1,682 1,859 2,206 2,611 » 



Räntabilitet % 2,1% 2,5% 2,5% 2,4% 2,1% 2,a % 



I trots af att den årliga nettoaf kastningen mer än fördubblats, har 

 den löpande räntabiliteten sålunda ej ändrat sig, beroende därpå, att 

 det fasta skogskapitalets värde samtidigt ökats i samma proportion som 

 skörden.^ 



Då jag här anför dessa siffror i samband med ofvanstående utred- 

 ning, vill jag uttryckligen betona, att jag därmed ingalunda afser att 

 motarbeta sträfvandet efter räntabilitet, hvilket jag själf biträder, men vill 

 jag däremot kraftigt understryka, huru svårlöst denna fråga är, och all- 



^ Virkesförrådets massa har därvid endast ökats frän c:a 152 till c:a 1S9 kbm. pr 

 har. Denna senare siffra bestyrker samtidigt förekomsten af tämligen korta omloppstider 

 jämfördt med t. ex. Badens doinänor med c:a 2S0 kl>m. \ix har. 



