lOO* TOK JONSON. 



1 motsats till den i föregående punkt antagna jämna prisstegringen 

 på. alla sortiment kan ju tänkas, att endast timret (= det äldre virket) 

 stegras. Inverkan häraf kunde genast belysas, om man toge en egen- 

 dom med högre timmerpris eller lägre kolpris än på Malingsbo eller 

 lika gärna en sådan trakt å Malingsbo egna skogar, som genom ome- 

 delbar belägenhet vid ett billigare distrikt af flottleden får sina drifnings- 

 och flottningskostnader minskade med t. ex. 5 öre pr kubikfot timmer, 

 hvarigenom dettas nettovärde naturligtvis ökas med samma summa (c:a 

 kr. 1,25 pr verklig kbm.). Jag har, för att få siffror på inverkan af denna 

 värdeförskjutning å olika omloppstiders räntabilitet, omräknat mitt ex- 

 empel, under antagande att markvärde, småvirkespris och procentuella 

 omkostnader bibehållits lika och därvid funnit följande räntabilitetspro- 

 center (2), hvilka för omloppstider, som ej lämna timmer, måste blifva 

 lika med de förut funna (i). 



Omloppstid 50 60 70 80 90 100 1 10 120 år 



Räntabilitet vid: 



1) Relativt höga småvirkespris... 1,15 2,22 2,49 2,46 2,34 2,18 2,03 1,85 % 



2) Relativt bättre timmerpris 1,15 2,26 2,56 2,s7 2,44 2,31. 2,12 1,97 % 



Häraf kan den allmänna slutsatsen dragas: 



//. Relativt goda pris å groft virke (eller dåliga afsättningsförhål- 

 landen för smävirke) förlänga omloppstiden för bästa räntabiliteten, me- 

 dan omvändt relativt högre piis a småvirke förkorta densamma, dock 

 ej under ett visst minhnum. 



Hvad slutligen gallringarnas inverkan beträffar, så har densamma 

 hela tiden betonats ligga utanför området af denna uppsats. Så mycket 

 torde dock om densamma kunna sägas, att då deras ändamål är att i 

 tid ur bestånden aflägsna den sämre, indifferenta eller för kvalitéträdens 

 trefnad hindersamma delen af virkeskapitalet, hvarvid samtidigt nyttig- 

 göras en del virke, som annars vore dömdt att ekonomiskt förstöras, så 

 följer med nödvändighet häraf 



12. Att rationellt utförda gallringar alltid verka höjande på ränta- 

 biliteten. ^ 



' I hvad mån och på hvad sätt detta närmare sker, kunna vi möjligen schematisk 

 framställa genom att tänka oss en skog. där afkaslningcn fortfarande är lika med exemplet 

 här ofvan (10) med goda timmerpriser, men där en just ändad extra gallringsperiod nedsatt 

 beständens värden vid olika åldrar med följande procenter: 



Beståndets ålder 60 70 80 90 100 iio 120 är 



Nedsättning i virkeskapitalet... 10 12 14 16 19 22 26 % 



Om gallringarna efter denna periods slut tänkas nedgå till samma belopp som förut, 

 skulle räntabiliteten uthålligt te sig sålunda: 



