OMI,Ol'I'STIDKNS INVERKAN PÅ SKOGSBRUKETS EKONOMI. lOI* 



Till slut må här endast erinras om den olika arbetsätgängen pr 

 skördad värdeenhet af gröfre och smärre virke, samt den olika belast- 

 ningen af kontot för allmänna omkostnader, hvilka båda »lefvande kon- 

 ton» vid härskande oro på arbetsmarknaden oväntadt kunna gå i höjden. 

 Häraf följer: 



7j. Skogsbruk, drifna med korta omloppstider medföra afsevärdt 

 större risk för imistevs totala utchlifi>a7ide vid oroliga tider på arbets- 

 marknaden (äfven på världsmarknaden?). 



Alluiänna slutsatser: 



1. »Så snart en ordnad uthållig skogsskötsel äger rum, får omlopps- 

 tiden den allra största betydelse som den viktigaste faktorn för 

 storleken, såväl å det rotstående virkesförrådet som äfven för 

 själfva af kastningen.» (Schiffel, 1908.) 



II. För skogsägaren är den mycket korta omloppstiden såväl med af- 

 seende på nettoatkastning, räntabilitet och risk underlägsen den 

 måttligt långa; likaledes är den mycket långa omloppstiden rän- 

 tabelt underlägsen den medellånga. 



III. Innan vi noggrant kunna bestämma, hvilken omloppstid som na- 

 tional- och privatekonomiskt skall anses bäst, fordras en grundlig 

 utredning öfver dyrhetstillväxten å skogsalster, öfver medelräntan 

 på annat produktivt kapital i Sverige samt öfver de medel, vi 

 förfoga öfver för att höja räntabiliteten hos de i skogsbruket re- 

 dan verksamma kapitalen. Äfven torde härvid skogsbrukets ställ- 

 ning som råvaruproducent för en mängd industrier böra tagas i 

 betraktande. 



IV. Intet resultat i undersökningen tyder dock på, att den nu sedan 

 ett antal år tillbaka tillämpade modernare riktningen inom skogs- 

 bruket med medellånga (i Bergslagen c:a 80 å iio-åriga) omlopps- 

 tider och systematiska gallringar inom alla åldrar skulle vara eko- 

 nomiskt mindervärdig, utan tvärtom inkomstbringande, både hvad 

 uthållig absolut nettobehållning och räntabilitet beträffar om man 

 nämligen jämför resultatet med hvad som genom skogsbruk en- 

 ligt andra metoder kunnat uppvisas. 



Omloppstid 60 70 So 90 100 iio 120 är 



Räntabilitet 2,33 2,71 2,78 2,71 2,60 2,48 2,33 % 



Emellertid böra ju sannolikt gallringarna äfven fortsättningsvis utgå med något för- 

 höjda belopp i äldre bestånd, hvarför det rationella gallrwgsbniket kan vimtas förskjuta 

 omloppstiden för bästa räntabiliteten afsevärdt uppåt. 



Skogsvårdsföreningens Tidskrift, Fncknfdehiiiigeii IQI3- '1 



