10 2'" TOR JONSON. 



Till slut torde kanske böra påpekas, att då afkastning och ränta- 

 bilitet intimt sammanhänga med hvarje orts afsättningsförhållanden, få 

 de i vårt exempel erhållna positiva sifferresultaten angående t. ex. tiden 

 för värdetillväxtens eller räntabilitetens kulmination m. m. ej anses all- 

 mängiltiga och sålunda ej heller okritiskt omföras å praktiska skogsbruk 

 med andra tillväxt- och afsättningsförhållanden, än de, på hvilka vi nu 

 stödt oss. 



Kritisk belysning af den förda diskussionen angående »skogs- 

 brukets räntabilitet». 



Då vi nu i det föregående försökt åstadkomma ett första bidrag 

 till utredning angående skogsbrukets ekonomi, genom att, så godt sig 

 göra låter, framlägga ett objektivt exempel på den ekonomiska organi- 

 sationen hos ett typiskt mellansvenskt skogsbruk, vilja vi med detta 

 exempel som grundval söka skärskåda huru de i striden framförda prin- 

 ciperna skulle te sig, därest de omsattes i praktiken. 



Högsta afkast7iingslärans ståndpunkt, företrädd hufvudsakligen af 

 öfverjägmästarna Wallmo och Welander, ligger klar och tydlig, då 

 dess yrkande på högsta årliga nettobehållning pr hektar, därest vårt 

 exempel kunde fullföljas, skulle erfordra en omloppstid på öfveri2oår, 

 med ett årligt netto på något mer än 1 2 kronor. 



Redan i diskussionen vid fjolårets möte angående Norrländska skogs- 

 vårdskommitténs yttrande i denna punkt påpekade jag, att man ingalunda 

 kan känna sig öfvertygad om önskvärdheten att alltid uppdrifva netto- 

 afkastningen från skogen till sitt högsta möjliga belopp, och vill jag nu 

 understryka detta påstående med följande kompletterade utdrag ur 

 tab. VI. 



Omloppstid 50 70 90 100 1 10 120 130 140 år 



Ärlig nettobehållning pr har 1,49 6,29 9,40 10,48 11,37 II198 12, 20 12,20 kr. 



Ökning i nettot 1,08 0,89 0,61 0,22 0,00 » 



Behöfligt kapital pr har 129 252 402 4<Si 560 638 713 783 » 



Ökning i kapilalbehofvet 79 79 78 75 70 » 



Räntabilitet 1,15 2,49 2,34 2,i8 2,03 1,85 1,71 1,56 % 



Teorier, som här skulle förorda en omloppstid på 130 eller 140 år, 

 och som påyrka (ev. tillåta) kapitaltillskott af 78, 75 eller 70 kronor pr 

 hektar, men som samtidigt endast redovisa en ökad vinst af resp. 0,61, 

 0,22 och 0,00 kronor, måste otvifvelaktigt såväl från i)rivatekonomisk 



