Jo8* JOR JONSON. 



Omloppstid 40 bo So 100 120 ar 



Omkostnader i % af inkomster 133 56 37 30 26 % 



» i % af kapitalet 6,2 2,8 1,5 0,9 0,7 % 



Jag vill dock härtill rättvisligen erkänna, att jägm. Andp:rssc)N 

 säger sig ha beräknat kostnaderna »icd tanke på realisation (sid. 297 rad 

 27), då det använda förfaringssättet får ett visst berättigande på annan 

 del af afifärsvinsten, men har det naturligtvis fortfarande ingen inverkan 

 på den undersökta ekonomiska mogenheten hos de enskilda träden i 

 skogen. 



Då nu detta exempel förekommer under rubriken »Enligt huilka 

 ekonomiska principer bör e7i ratio7iell skogshushållning hedrifvas->'>^ hvilken 

 hushållnings nödtvungna uthålliga karaktär hvarken jägm. Ander.SSON eller 

 någon annan under diskussionen hittills bestridt, samt då jag ej heller 

 annorstädes kunnat finna någon anvisning, huru de i skogsbruket ound- 

 gängliga kostnaderna på riktigt sätt skola införas i beräkningen för att 

 ur det påyrkade räntabilitetstillståndet hos virkesförrådet kunna bedöma 

 skogsbrukets verkliga nettoräntabilitet, så anser jag mig ha fulla skäl att 

 uttala det påståendet, att så soui räntabilitetskrafvet nu senast framförts 

 i Sverige, står det, hvad uthålligt skogsbruk beträffar, på matematiskt 

 fullkomligt ohållbar grund ; det är snarast tillämpligt, när det gäller af- 

 göra vinstens storlek vid sköfing. 



På grund af föreliggande bevisföring anser jag mig sålunda kunna 

 föreslå, att det gamla missbrukade slagordet: »om ej trädets värde växer 

 med samma procent som pengarna på banken, sä bör trädet afverkas», 

 för framtiden afföres från hvarje skogsmans ordlista. Detta yrkande har 

 nämligen tydligt visat sig sakna såväl ekonomiskt som matematiskt un- 

 derlag, så länge man talar om uthålligt skogsbruk med årliga omkost- 

 nader. 



* 



Då nu väsentliga anmärkningar gjorts mot båda de ekonomiska prin- 

 ciper, som sedan rätt lång tid tillbaka framhäfts som lämpligaste hufvud- 

 riktlinjer för det svenska skogsbruket, torde möjligen en eller annan 

 fordra, att i anslutning till den gjorda kritiken något nytt positivt förslag 

 till skogspolitik från min sida framlägges. 



Denna fordran anser jag mig också böra tillmötesgå, då det näm- 

 ligen inom senaste årens litteratur framträdt en ny riktlinje, som torde 

 vara väl värd att taga vara på, äfven om den ännu ej fått den fasthet 

 och fulländning i alla detaljer, som under tidernas lopp kommit de äldre 

 teorierna till del. 



