TOR JONSON. 



Ett Studium^ och en utveckling af dessa nya principer synes mig 

 därför ha stora utsikter att ge positiv behållning för det svenska skogs- 

 bruket, hvarför de här framläggas till diskussion. 



' Den som möjligen skulle önska fördjupa sig i frågan, vill jag hänvisa dels till Mak- 

 TINS och ScHlFFEi.s ofvannämnda arbeten, dels också till Riebel, Waldwertrechung und 

 Schätzung von Liegenschaften ; Wien 1912; v. Guttenberg, Forstbetriebseinrichtung 2. 

 Aufl. 191 1, samt Glaser, Die Berechnung des Waldkapitals und ihr Einfluss auf die Forst- 

 wirtschaft in Theorie und Praxis, Berlin 1912. 



Först när min uppsats förelåg i korrektur, blef jag uppmärksam på att Gi.aser på 

 nästan fullkomligt enahanda sätt sökt göra ett räntabilitetsöfverslag för en del tyska trädslag, 

 hvaraf ett utdrag torde vara af intresse, som jämförelse med hvad ofvan sagts: 



Omloppstid 40 



gran III bonitet 1,8 



silfvergan 1,5 



tall > 1,7 



bok » 1,5 



Den relativt höga räntabiliteten för gran och sifvergran beror hufvudsakligen därpå, 

 att förf. för dessa trädslag räknadt mycket låga ^ förvaltningskostnader» eller endast 9 mark 

 pr har d. v. s. lika som för tall och bok, hvilka senare med 1 00-årig omloppstid dock endast 

 afkasta 42 mark netto pr har mot granens och sifvergranens resp. iio och 100 mark. I 

 Sachsen med 92 mark inkomster uppgå dessa omkostnader år 191 1 till c:a 25 mark pr har). 

 Frånsedt denna Glasers ojämna belastning af omkostnadskontot, äro ju våra, alldeles 

 obererende af hvarandra framkomna resultat synnerligen öfverensstämmande i synnerhet till 

 sin allmänna gång. 



Nettoräntabilitet 



