SKOGENS SKADESVAM1'AK. 



Fasc. I (N:o i 25). 



1. Hypodermella SUlcigena (Rostk.) Tuh. — På barr af tall {Punts silvestris L.). 

 Tallens gråbarrsjuka. — Östergötland, Omberg, mars (a) och juni (b) 1910. I. Dahl- 

 gren, T. Lagerberg. — Syn. Hypodcrma siilcigenjim Rostr. 



Släktet Hypodermella hör till familjen Hvsleriaccw bland asconiyceterna. ^ 

 Denna familj intager på grund af fruktkropparnas utbildning en mellanställning 

 mellan pyrenomyceter ^ och de egentliga discomyceterna^; fruktkropparna, som 

 anläggas inuti substratet och ha en mer eller mindre lång- 

 sträckt form, öppna sig vid mognaden genom en längsgående 

 springa. 



H. sulcigena angriper tallens barr, omedelbart sedan de 

 på våren vuxit fram ur sina knoppar. Barren dödas därvid 

 helt och hållet, eller ock lämnas ett stycke af växlande längd 

 vid barrets bas orördt af mycelet; i senare fallet är alltid 

 gränsen mellan det lefvande och det döda partiet skarpt mar- 

 kerad. De angripna barren bli till en början rödbruna och 

 äro här och där af brutna af genomskinliga fläckar och band, 

 som framkallas af lokala inre kådutgjutningar. Under somma- 

 rens lopp antaga barren en allt mera gråaktig, i violett stö- 

 tande färg, och kådutgjutningarna förändras till mörka, slutligen 

 becksvarta fläckar. På eftersommaren och hösten uppträda de 

 första anlagen till fruktkroppar som ljusbruna längsgående strim- 

 mor under barrets epidermis. Under vintern utvecklas dessa 

 oafbrutet vidare för att följande vår och försommar vara fullt Fig- i. Hypo- 

 färdiga. Vanligtvis finner man då på hvarje barr ett flertal '^'^''"'^^^ sula^c- 

 linjesmala, sinsemellan parallellt förlöpande fruktkroppar af en ^^^ sporer och 

 mörkbrun, något i violett skiftande färg. Dessas längd varie- parafys, i> mogen 

 rar mellan några få millimeter och mer än 2 cm. De spor med gelé- 

 öppna sig i fuktigt väder och blotta därvid ett ofärgadt hy- "'^'J^- - 4'5- 

 menium'*. Sporsäckarna (fig. i a) äro långsträckta, klubbformade med aftrub- 

 bad spets och tämligen bred bas, hvilken tvärt öfvergår i ett mycket kort 



' Ascomyceter eller sporsäckssvampar benämnas sådana svampar, hvilkas sporer 

 bildas inuti klubbliknande eller mer eller mindre klotformade celler, s. k. asci eller spor- 

 säckar. 



^ Ascomyceter, hvilkas sporsäckar anläggas i små slutna, tlask- eller urnelika behållare, 

 s. k. perithecier, hvilka i toppen ha en fin mynning, genom hvilken sporerna utpressas. 



' Discomyceter benämnas sådana ascomyceter, hvilkas fruktkroppar vid mognaden 

 äro öppna, skif- eller skålformade, s. k. apothecier, understundom klubb- eller hattlika. 



'*' Sporsäckarna äro vanligen anordnade i ett bestämdt skikt. s. k. hymenium, i hvars 

 bildande äfven ingå sterila hytändar, s. k. parafyser. 



