SKOGENS SKADKSVAMPAK. 



en diam. af 1,5 — 3 mm. Utvändigt är den sotsvart. 

 Kanten är ofta uppklufven genom radierande sprickor. 

 Hymeniet är till färgen brunaktigt — gröngrätt. SporsäC- 

 karna (fig. 6) äro nästan cylindriska med rundtrubi^ad 

 spets och innehålla 8 stycken ellipsoidiska eller äggfor- 

 made, encelliga och ofärgade sporer. Parafyserna äro 

 raka, något längre än sporsäckarna, deras toppcell är 

 klubblikt ansvälldochgul eller brunaktig. Tvenne andra frukt- 

 former af denna svamp äro beskrifna. Båda äro de pyknider. 

 Det ena, Doihischiza feniiginosa Sacc, har små encelliga 

 ellipsoidiska konidier, det andra Rhabospom pinea 

 Karst. bildar långa och smala, skärformigt böjda fler- 

 celliga konidier. Det senare pyknidet har flerstädes 

 i södra Sverige uppträdt parasitiskt pä Pinns aiislriaca och 

 dödat densamma. 



Cenangintn ferruginosu/ii är spridd öfver hela landet. Fig. 6 Ceiian^rhtin fer- 

 För tallen plägar dock dess angrepp i allmänhet icke ntginosnm. Sporsäckar 

 medföra några varaktiga följder, då mycelet snart brukar ""^d sporer och parafy- 

 hejdas i sitt framträngande. Dödas många grenar i kro- ^^""^ ^ 5'o- (t-iter 

 norna, bli dock träden mycket försvagade, och om in- 

 sektsangrepp tillstöter, duka de lätt under. 



Lagerberg.) 



7. Lachnellula chrysophthalma (Pers.) Karsten. — På döda grenar af tall 

 {Pinus sih<estris L.). — Västerbotten, Jörn, juli 1912. T. Lagerberg. 



Släktet Laclinelliila hör till samma grupp som släktet Dasyscvphn, 

 men skiljes lätt från detta genom sina klotrunda sporer. 



L. rhrysophthalnia torde hos oss endast förekomma som saprofyt, 

 men är som sådan mycket allmän, särskildt på torra tallgrenar. Man 

 finner den mycket ofta tillsammans med D./nscosa>igiihiea, men i så fall 

 endast på de stamdelar, som genom näringstillförselns af brott bringats 

 att torka, icke på lefvande. Någon förväxling mellan dessa båda 

 arter torde icke behöfva befaras, däremot liknar L. rhiysophlhalma 

 i hög grad andra Dasyscypha--iix\.^T , särskildt D. Willkornmii och 

 D. caiycina, så att man för att vara fullt säker vid bestämningen 

 måste anlita mikroskopets hjälp. Apothecierna framträda ofta 

 flera tillsammans och ha ett intill i mm. långt skaft. Detta 

 jämte skifvans hela utsida är täckt af härlika, krithvita, flockigt 

 samlade hyfer, som i skifvans kant äro långa och rakt utstående. 

 Den tunna skifvan når en diameter af omkring 4 mm. och är i 

 fuktigt väder tämligen plant utbredd. Hymeniet har en starkt 

 orangegul färg. Sporsäckarna (fig. 7) äro små, nästan cylindriska 

 med afrundad topp och innehålla 8 stycken i en rad liggande 

 klotrunda sporer, hvilka vanligen innehålla en, någon gång flera Fig. 7. Larh- 

 oljedroppar. De trådfina, i spetsen omärkligt vidgade parafyserna nelhda chry- 

 nå ett kort stycke ofvanför sporsäckarna. 



L. cliiysopJitJialma 

 Sverige. rafys. x 415. 



sophthalma. 

 .,.,,,. • j • .Sporsäck med 



har sitt hufvudutbredningsomrade 1 norra sporer och pa- 



