12 8* 



T. LAGERBERG OCH N. SYLVEN. 



Fig. 14. Tiiphrinn Ce- 

 rasi. Sporsäckar med spo - 

 rer och skaftceller (s). 

 X 850. 



släktets häxkvastbildande arter. J )e vid spf)rernas gro- 

 ning utbildade hyferna intränga i de unga knopparna, 

 som utväxa till grenar med intensiv växkraft. Mycelet 

 utbreder sig i cellmellanrummen i gren barken, där det 

 öfvervintrar ; det växer från grenen ut i bladen och bil- 

 dar under kutikulan på bladundersidan (mera sällan äfven 

 l)å bladets öfre sida) ett af talrika rundade celler bestå- 

 ende hyfskikt, h\arifrån < ylinderformiga sporsäckar ut- 

 växa. Dessa spränga kutikulan och framstå såsom ett för 

 blotta ögat synligt, gråaktigt daggöfverdrag. Sporsäckarna 

 äro långa och smala, starkt varierande till såväl form 

 som storlek (fig. 14). Hvarje sporsäck innehåller i re- 

 gel 8 sporer och är försedd med en skaftcell (fig. 14 s), 

 som är ungefär lika bred och ^^ så läng som sporsäcken. 

 T. Cerasi uppträder på såväl fägelbärsträd [Primus 

 avium L.) som körsbärsträd [P. Cerasus L.) och framkallar 

 hos båda tätt grenade häxkvastar af ofta ansenlig storlek 



(se fig. 15). Förutom abnormt riklig förgrening framkallar svampen mer 

 eller mindre stark ansvällning af de i häxkvasten ingående skottaxlarna; huf- 



vudaxeln i häxkvastens grensystem blir 

 ofta många gånger tjockare än den 

 gren, som uppbär häxkvasten. Bla- 

 den slå tidigare ut å häxkvastgre- 

 narna än å de friska skotten; genom 

 sin mer eller mindre starkt rödbruna 

 färg samt genom sina buckliga och 

 relativt stora bladskifvor bryta de 

 starkt af mot de senare utvecklade, 

 \ id utslåendet ljusgröna, friska bladen. 

 J)e af svampen angripna bladskifvorna 

 få ganska tidigt (i juni månad) un- 

 dersidan betäckt af ett hvitgrått öfver- 

 drag af sporsäckar, de vissna i för- 

 tid och kvarsitta sedan i brun- eller 

 svartvisset tillstånd. De sjuka bladen 

 aftalla på hösten före de friska. Häx- 

 kvastarna sakna vanligen blommor; 

 ä enstaka fågelbärsträd ha vi dock 

 iakttagit blomning jämväl å häxkvast- 

 grenar. I regel bortdö häxkvastarna 

 redan efter några få års förlopp. 



T. Cerasi är ej sällsynt i \årt 

 land. Den är af oss funnen flerstä- 

 des i Skåne, Småland, Västergötland 

 och i Stockholms-trakten. Särskildt 

 svårt synas fågelbärsträden angripas. 

 Då dessa ingå i vårt lands löfängs- 

 vegetation (exempelvis på Västgöta- 

 bergen), ha vi här upptagit deras häx- 



X. 



U.io. 



Kig. 15. Fågelbärslräil [Primus nvium) ineil 

 häxkvast, framkallad af Taphrina Cerasi. Vitt- 

 sjö, Skåne. Ur K. Skogsinstitutets samlingar. 



