T. LAGEKBERG OCH N. SYLVEN. 



det slutligen dukar under. Unga gråalar dödas ej sällan i stort antal, då 



sjukdomen härjar epidemiskt. Genom att i tid aflägsna och förstöra de an- 



grij)na grenarna kan man här, hksom hos körsbärsträden, bekämpa sjukdomen. 



14. Taphrina betulina Rostk. — På skott af glasbjörk {Betala ptibescens Ehrh.) 



kronoparken Ödsmål, juni 191 1 



Glasbjörkens häx k va stsv amp. — 

 l.ajrerberg. 



Bohuslän, 



T. 



Taphrina bclulina är utan tvifvel den 

 i vårt land alhiiännast förekommande häx- 

 kvastsvamj)en. Det är nämligen denna, som 

 är orsaken till de på glasbjörken så ofta 

 uppträdande fågelboliknande häxkvastbild- 

 ningarna, hvaraf ofta nog flera stycken 

 förekomma på samma björk (fig. 18). Lik- 

 som hos föregående art öfvervintrar äfven 

 här mycelet i knopparna; vid knoppsprick- 

 ningen på våren växa hyfer in i bladen och 

 utbreda sig där under kutikulan pä blad- 

 undersidan; slutligen spränges här liksom 

 hos föregående båda arter kutikulan, och 

 sporsäckarna framstå såsom ett gråaktigt, 

 i violett skiftande daggöfverdrag. Spor- 

 säckarna (fig. 19) äro cylindriska, tättstå- 

 ende, c:a 4 gånger så långa som breda 

 samt försedda med en nedåt ej eller föga 

 förlängd skaftcell (fig. 19 s) af samma 

 bredd som sporsäcken och vanligen ung. Y3 

 så lång som denna. Hvarje sporsäck in- 

 nehåller talrika konidier. — I motsats mot 

 förhållandet hos de två föregående arterna 

 ser man här, hurusom å häxkvastarna ej 

 sällan blomställningar (honhängen) komma 

 till utveckling. Dessa äro dock vanligen 

 mer eller mindre monströst 

 utbildade och synas ej ut- 

 bilda någon frukt. 

 T. betulina förekommer öfver hela landet, från Skåne till Lapp- 

 land. Här och där synes den uppträda ejjidemiskt å alla eller 

 de flesta glasbjörkarna i björkbestånden. I regel angripas blott 

 äldre, mera utvuxna träd. Trots de ofta ganska starka rubb- 

 ningar, som häxkvastarna framkalla i trädens normala utveckling, 

 förmärkas dock inga egentliga störingar af tillväxten i dess helhet. 

 En T. betulina nästående art, T. turgida Sadeb., bildar vanli- 

 gen mycket stora häxkvastar på masurbjörken {Betiila vemtcosa 

 Ehrh.); den skiljes från den förstnämnda förnämligast på sina 

 skaftceller, som äro kägelformigt förlängda ned mellan epider- 

 miscellerna. Häxkvastar på masurbjörk äro i vårt land kända ^^, 

 från Halland, Småland och Stockholmstrakten. 



15. Taphrina acerina Eliasson. — På skott af lönn {Acer pla- 

 tanoides 'L.). Lönnens häxkvastsvamp. — Västergötland, Mariestad, 

 juni 191 1. X. Sylvén. ^ 4I5- 



A. Welander foto. 



Fig 18. Glasbjörk [Betula pubescens) 

 med häxkvastar, framkallade af Ta- 

 phrina bettclma. — Visby, Gotland. 



Fig. 

 irina 



19. Ta- 



betulina. 

 Sporsäckar 

 med sporer och 

 skaftceller (-s). 



