SKOGENS SKADESVAMPAK. 



I ;; I ■ 



Taphrmn acervia iir, siividt hittills ur kändt, en speciellt skandinavisk art. 

 Den påträffades första gängen sommaren 1893 af A. G. Eliasson vid Staf- 

 sunds egendom vid Mälaren i Uppland. Svampen förorsakar häxkvastar af 

 ofta ansenlig storlek å vanlig lönn. Mycelet framväxer under kutikulan i lön- 

 nens grenar och blad. Häxkvastgrenarnas blad 

 utvecklas tidigare än de friska skottens; liksom å 

 körsbärsträdens häxkvastar skifta de vid utslåendet 

 mer eller mindre starkt i rödbrunt. De delar 

 af bladen, förnämligast bladkanterna, där spor- 

 säckar utbildas, få vid sporsäckarnas mognad 

 ett gråaktigt dagglikt öfverdrag pä såväl öfver- 

 som framför allt undersidan. Sporsäckarna (fig. 

 20), som synas innehålla något växlande antal 

 (6 — 8) sporer, äro till formen bredt cylindriska 

 eller klubblika, ungefär dubbelt sä långa som 

 Fig. 20. Taphrina acerina Spor- ^^^^^ Hvarie sporsäck är försedd med en skaft- 

 säckar med sporer och skaft- ,, ,. ^ ^.. 1 jj 



celler is), x 850 ^"^^^' vanligen af ungefar samma bredd som spor- 



säcken och af ungefär dess halfva längd. 

 Då T. acerina beskrefs som ny, kände man den från blott en enda lo- 

 kal. Senare är den dock anträffad flerstädes; här och där synes den till 

 och med uppträda rent af epidemiskt i lönnplanteringarna. Sedan Rob, Tolf 

 1897 uppgifvit T. acerina på lönn från Skärstads s:n i Småland och Gunnar 

 ScHOTTE 1898 omnämnt häxkvastar å lönn från Södermanland och Väster- 

 götland, ha dylika af oss anträffats på en mängd nya fyndorter i Halland, 

 Östergötland, Västergötland, Närke och Uppland. I trakten af Mariestad 

 samt flerstädes i Hassle, Un- 

 denäs och Tiveds socknar i Vä- 

 stergötland uppträder svampen 

 epidemiskt å lönnar i alléer 

 och trädgårdar. Äfven en norsk 

 fyndlokal kan här antecknas 

 (Fredrikshald, vid Fredrikstens 

 fästning, juli 19 12, N. Sylvén). 

 Lönnens häxkvastsvamp an- 

 ställer ofta stor skadegörelse å 

 de träd, som i större utsträck- 

 ning bli föremål för dess an- 

 grepp. Stundom träffas lönnar, 

 hvars hela krona är samman- 

 satt af snart sagdt idel häxkvas- 

 tar (jmf. fig. 21). De star- 

 kast angripna grenarna dö förr 

 eller senare. I regel utebli 

 blomning och fruktsättning på 

 de till häxkvastar ombildade 

 skottsystemen. Till förhindran- 

 de af sjukdomens utbredning 

 böra häxkvastgrenarna snarast 

 möjligt bortskäras och förstöras. 



X. Sylvi-n foto. 

 Fig. 2 1. Lönnar [Acer platanoidc',)mQå häxkvastar, 

 framkallade af Taphrina acerina. Tiveds s:n, 

 Västergötland. Ur K. Skogsinstitutets samlingar. 



