MTTEKATUR. 



157- 



])eratur användts vid groningen. Man har (iessutom i allmänhet ej användt 

 konstant tcm])eratur, utan endast hitit den iii)i)gå till +25^^ några timmar |)ä 

 förmiddagen. Kunde emellertid groningstiden förkortas sä, som författaren 

 angifvit, skulle skogsfröhandeln härigenom underlättas högst l)etydligt. 



Svenskt och i synnerhet norrländskt tallfrö har emellertid hittills med hos 

 oss använda ganska ofullkomliga metoder visat sig gro hra mycket långsam- 

 mare. I hvad mån groningshastigheten kan ujjpdrifvas genom särskildt gynn- 

 samma groningsfaktorer torde därför ännu hos oss få anses såsom en öpjjen 

 fråga af ganska stor praktisk betydelse — en fråga som bör närmare kunna 

 utredas af Skogsförsöksanstalten, sedan den erhållit sin nya institutionsbyggnad, 

 där möjlighet för utförande af allehanda systematiska groningsför.sök kommer 

 att förefinnas. (;. Sch. 



RAFN, JOHANNES: Skovfroanalyser gennem 25 Aar, 1887—1912. 



Köpenhamn 19 13. 88 sid. 4:0. 



Detta smakfullt utstyrda häfte är utsändt med anledning af Rafns 

 25-årsjubiIeum som skogsfröhandlare och grundläggare af Skovfrokontoret i 

 Köpenhamn. Arbetet, som ej finnes tillgängligt i bokhandeln, kan erhållas 

 efter rekvisition hos Skovfrokontoret. 



Författaren lämnar först i textform en del i många fall intressanta uj)p- 

 lysningar om de olika trädfrönas grobarhet, hvarefter i tabellform angifvas 

 medeltal af analyser för frö, som under de gångna 25 åren passerat genom 

 den stora fröfirman. Rafn har ordnat materialet, hvad barrträden beträffar, 

 i tre hufvudgrupper : I europeiska, västasiatiska och nordafrikanska arter, 

 II amerikanska arter och III japanska (ostasiatiska) arter. Löfträden be- 

 handlas därefter helt kort, och till sist meddelas några försök med frön af 

 australiska Eucalyptus-2s\.^x . Alla åberopade analyser äro utförda af »Dansk 

 Frokontrol», hvarest under senare åren fröken Ingeborg Jacobsen särskildt 

 nedlagt omsorg på analysering af barrträdsfrö och sökt genom lämpliga ana- 

 lysmetoder så mycket som möjligt förkorta groningstiden. 



I detta referat kan endast gifvas ett par exempel på de mera intressanta 

 uppgifter, som författaren meddelar. Rörande vanliga granen finnas sålunda 

 ett flertal analysresultat samt uppgifter om 1,0 o o-kornsvikt från olika trakter 

 af Europa. Häraf framgår, att det i regel varit det svenska granfröet, som 

 kunnat uppvisa den högsta grobarheten. Förf. erinrar om, att han redan i sin 

 berättelse »Analyser af Skovfrokontorets Fro for saesonen 1887 — 88» påvisat, 

 huru granfröets vikt aftager mot norr. Hans fyra första granfröanalyser gåfvo 

 nämligen följande resultat: 



tyskt frö tusenkornsvikt 9.01 gram 



svenskt frö » 5.48 » 



ostnorskt frö » 5.57 » 



norskt (Nordlandet) frö » 4.01 » 



Ett flertal senare utförda analyser visade liknande tal. I anslutning härtill 

 anser författaren, att frövikten kan användas för att bestämma de äldre danska 

 granplanteringarnas härkomst. Han har därför hösten 191 1 anskaftat kottar 

 från ett par bestånd i Palsgaards revir och Rold Skov, rörande hvilka sägnen 



