158* LITTERATUR. 



förmäler, att de skulle uppdragits af frö från Norge. Granfröet från Palsgaard 

 af ett 80-årigt bestånd hade en 1,000-kornsvikt af 7.17 gram, det frän Rold 

 Skov S.qo gram och ett tredje från grevskapet Lindenborg af 35-äng skog 

 4.37 gram. Häraf drager författaren den slutsatsen, att de båda första bestån- 

 den äro af mellaneuropeisk och det sista af skandinavisk härkomst. 



Att frövikten hos tallen också i stort sedt varierar efter breddgraden är 

 numera allmänt kändt, men författaren erinrar, att han redan åren 1888 — 89 

 fäst uppmärksamheten härpå. Särskildt tungt har det belgiska fröet visat sig 

 vara med en 1,000-kornsvikt af 6.3 — 7.5 gram. Författaren meddelar därefter 

 de vikttal, han fått af det tallfrö, hvarmcd han handlat under årens loi)p: 



37 finska prof 



13 skandinaviska, mest svenska 



I o västnorska 



4 mellaneuropeiska 



Dessa siffror af så pass få prof säga emellertid ej så mycket, i synnerhet 

 de från ett så stort och växlande område som Skandinavien. Ref. har t. ex. 

 genom ett flertal uppsatser visat, huru stor skillnad det är i vikten hos syd- 

 svenskt och norrländskt frö. Dessutom synes trädens ålder och kanske äfven 

 individuella egenskaper hos träden vara bestämmande för frövikten. Det är 

 dock möjligt, att författaren har rätt i sina slutsatser, när han på frövikten 

 söker någorlunda bestämma härkomsten af tallbeständ från Halds hed och 

 frän Skramsö på Djursland. Fröprof frän det förra beståndet vägde 4.27 gram, 

 från det senare hos äldre träd 6.48 gram och hos yngre 6.53 gram, hvarför 

 han anser det förra beståndet vara af nordisk härkomst. 



Bland löfträden är det af intresse att finna groningsprocenten för al- och 

 björkfrö. Man får här ytterligare ett bevis för att dessa frösorter ej hafva 

 sä dålig grobarhet, som förr i allmänhet antagits. Frö af Betula vernicosa från 

 191 1 års skörd och af dansk hemort grodde efter 20 dagar med 88 % och 

 norskt frö af Betula odorata kom samma är upp till 66 % . Utförda gronings- 

 försök ha också visat, att björkfröet knappast gått tillbaka i grobarhet från 

 september till följande maj månad, ett förhällande som referenten också varit 

 i tillfälle att mänga gånger konstatera. Huru viktigt det är att ett erbjudet 

 visst fröpris står i förhällande till fröets grobarhet har författaren visat genom 

 följande sammanställning af olika björkfröpartier, som han pä grund af er- 

 hållna anbud förra säsongen kunnat leverera till nedanstående pris per kg. 



Renhet Gronings- Pris pr kg. Pris pr kg. Pris pr kg. 



% % frö grodt frö bruksvärde ' 



danskt frö I 36.5 72.6 1.35 1.88 5.13 



» » 11 34-0 8o-7 1-35 1-67 4-93 



norskt frö 30.5 66.0 1.50 2.27 7.46 



småländskt frö 29.5 49.7 1.20 2.42 8.16 



(holländskt frö 29.0 18.7 i.oo 5.35 18.52) 



(tyskt från Thiiringen 19.5 9.0 i.oo ii.n 55-55) 



» 



Hessen 25.0 4.0 i.oo 25.00 100.00) 



^ renhetsprocent x groningsprocent 



