l6o* LITTERATUR. 



CLEMEXS: Beiträge zur forstlichen Samenkunde. III. Einfluss tiefer 

 Temperatur unter gleichzeitigem Luftabschluss auf die Erhal- 

 tung der Keimfähigkeit. Mitteilungen aus dem Botanischen Institut 

 der Königlichen Forstakademie zu Tharandt. Naturwissenschaftliche Zeit- 

 schrift fiir Först- und I>andwirtschaft 191 1. H. 9. 



I anslutning till Haacks'^ undersökningar om grobarhetens bevarande hos 

 tallfrö genom dess förvaring i iskällare, har författaren under professor 

 Negers ledning verkställt liknande försök med frö af silfvergran, gran, tall, 

 Chamoccy paris Laivsoniana, ek, bok, lönn (både Acer platanoides och Pseudopla- 

 /anus) samt ask. De till undersökning afsedda fröprofven delades i tvenne 

 hälfter, den ena förvarades i vanlig rumstemperatur, den andra i en bryggeri- 

 källare med en årlig medeltemperatur af + 2 — 3° C. Den sistnämnda delen 

 af profven inlades dessutom uti i möjligaste mån lufttäta bleckkärl. — Ett 

 särdeles gynnsamt inflytande visade den Haackska metoden på fröna af silfver- 

 gran och lönn samt å ek- och bokollon. — Däremot fick författaren beträf- 

 fande tall- och granfrö sämre grobarhet å de pjrof, som förvarats vid låg 

 temperatur än i rumsvärme. Clemens försök äro emellertid alldeles för få 

 och ha utsträckts under för kort tidrymd för att kunna på något sätt jäfva 

 Haacks vidlyftiga undersökningar härutinnan. Clemens har däremot påvisat, 

 att numera synes förefinnas möjlighet att åtminstone ett år kunna förvara 

 silfvergransfrö samt ek- och bokollon utan att grobarheten alldeles försvinner. 

 — Medan sålunda ek- och bokollon, helt förlorade sin grobarhet under ett 

 års förvarande i rumstemperatur, hade ollonen i iskällaren efter samma tid 

 ännu kvar en grobarhet af 19 — 33 %, och silfvergransfrö, som likaledes nästan 

 helt miste sin grobarhet vid rumsförvaring, hade i iskällaren efter ett år en 

 grobarhetsprocent af 10 — 25. 



G. Sch. 



BUSSE: Zur Frage der Kiefernzapfengewinnung und Kléngung. Na- 

 turwissenschaftliche Zeitschrift fiir Först- und Landwirtschaft 191 2. H. 12. 



Författaren har iakttagit, hurusom 10 — 20-årig tallåterväxt å Hartigs- 

 heide i Posen har riklig kottsättning. Utan att närmare ingå på orsaken till 

 denna tidiga och rikliga fruktifikation, som han dock synes benägen tillskrifva 

 markens beskaffenhet (lätt sand), har han verkställt undersökningar om kottarnas 

 och frönas beskaffenhet. Sålunda meddelas uppgifter om kottarnas storlek 

 och vikt, fröutbyte samt frövikt och groningsprocent. Till jämförelse härmed 

 lämnas liknande uppgifter från olika gamla träd i reviret Kullik i Ostpreussen. 



Af tabellerna framgår, att minimivikten erhölls från den äldsta 215-åriga 

 (reviret Kullik; samt den yngsta 12-åriga (Hartigsheide) tallen. Ehuru tabell 

 2 synes tala för, att den största och bästa kotten erhålles från yngre träd, 

 om ej de allra yngsta, framhåller likväl författaren, att han genom fleråriga 

 undersökningar kommit till det resultat, att kottens storlek och tyngd ej väx- 

 lar med åldern, utan beror på egenskaper hos individen. Detta påstående 

 belyses emellertid ej genom några statistiska data. Tabell i utvisar ett myc- 

 ket godt utbyte af kotten hos de unga tallarna i Hartigsheide, och frönas 



' Haack. Der Kiefernsamen. Zeitschrift fiir Först- und Jagdwesen 1909, h. 6. Ref. 

 i Skogsvårdsfören. tidskrift 1909. Fackafdelningen H. 6 — 7, sid. 185.* 



