AVSMALNINGEN I STAMMENS NEDERSTA DELAR HOS TALLEN O. GRANEN. 273* 



För att även erhålla en liknande sammanställning för granen för 

 diameterkvoten vid 0,5 m. frän stubben beräknades denna kvot på 109 

 granar, tagna bland det material, varpå jag grundat min undersökning 

 om formen hos granen inom Särna socken i Dalarna.^ Resultatet är 

 infört i tabell 2. Ej heller för granen framträder någon bestämd in- 

 verkan av formkvoten på diameterkvoten vid 0,5 m. från stubben. 



Diametern hos granen vid en höjd av 0,5 m. från stubben i % av 

 diametern 1,3 m. från marken (diameterkvoten). 



Durchmesser der Fichte in einer Höhe von 0,5 m ii. d. Stock in Prozenten 

 des Durchmessers 1,3 m ii. d. Boden (Durchmesserquotient). 



Tabell 2. 



De mindre siffrorna anee antalet undersökta träd. 



Sedan på detta sätt fastslagits, att formkvoten ej har något syn- 

 bart inflytande på avsmalningen i trädens nedre delar, undersöktes genom 

 materialet självt, huruvida växtplats, ålder och höjd utöva någon in- 

 verkan på avsmalningen, vilken även här, liksom då det gällde form- 

 kvoten, fick sitt uttryck i förhållandet mellan diametrarna vid 1,3 och 0,5 

 m. från marken. På grund av materialets stora omfattning blev det 

 även nödvändigt att inskränka undersökningen till vissa grupper av träd. 

 Sålunda medtogos för tallen endast sådana träd, där roten ej började 

 ovan marken, men för granen den grupp av träd, där roten började 0.2 

 m. över marken. 



Vid undersökningen rörande växtområdena fördelades alla träd med 

 €n ålder av 81 år och därutöver, en höjd av 18 — 22 m. samt en diameter 

 vid 1,3 m. från marken av 25,0 — 34,9 cm. på de olika landskapen och 

 blev resultatet följande: 



' Ai.EX. MA.A.SS: Kubikinnehållet och formen hos tallen och granen i Särna socken 

 av Dalarna. Skogsvårdsföreningens Tidskrift 190S, sid. 401 o. f. 



