AVSMALNINGEN I STAMMENS NEDERSTA DELAR HOS TALLEN OCH GRANEN. 275* 



höjtl, togs till indelningsrund för det insamlade materialet, 2,869 tallar 

 och 1,455 granar, rothöjden ovan mark samt diametern 1,3 m. över 

 marken. Rothöjderna för tallen blevo o, 0,1, 0,2 och 0,3 m. samt för 

 granen o, 0,1, 0,2, 0,3, 0,4 och 0,5 m. Av brösthöjdsdiametrarna bil- 

 dades följande klasser: 



10 cm. klassen 5,0 — 14,9 cm. 1,3 m. från marken 



20 » » 15,0 — 24,9 » » » ») ' 



30 » » 25,0 — 34,9 > » » » » 



40 » » 35)0 — 44 9 » -•> » )> » 



50 » » 45,0 — 54,9 » » » » » 



Materialet är sammanfört i tabell 5, varvid för varje diameter- 

 klass angivits diametern vid 1,3 m. från marken i procent av diametern 

 vid o, 0,1 0,2, 0,3 0,4 och 0,5 m. från marken samt avsmalningen mellan 

 diametern vid 1,3 ä ena sidan och diametrarna vid 0,9 och 1,5 m. ut- 

 tryckt i procent av den förra diametern. 



Här torde vara på sin plats att påpeka, att vid beräknandet av före- 

 stående procentsatser följande förfarande använts. För varje i tabell 5 

 upptagen grupp hopsumerades de mätta diametrarna {d) och dessas 

 summa jämfördes med summan av brösthöjdsdiametrarna {!)). Om pro- 

 centen betecknas med p blir således 



D,= , D = , Z>3= etc. 



^ 100 ^ 100 100 



^i+^.+^3+ • 



A^i+A^2+A^s • • 



100 



Då nu förut påvisats, att inom här bildade grupper formkvoten 

 kan sägas vara lika för alla träd inom gruppen, bör ock detsamma gälla 

 för p, varför i förestående formel 



Procenten kan därför uttryckas genom formeln 



^ I oo (z^, +/:>, + A + .^) 



