2 76* ALEX. MAASS. 



Genom detta beräkningssätt undveks det tidsödande arbetet med 

 att uträkna procenten för samtliga å trädet mätta dimensioner, utgörande 

 för hela det samlade materialet över 30,000 mätningar. 



De i tabell 5 angivna procentsatserna kunde nästan omedelbart 

 användas för sitt ändamål. Endast ett fätal justeringar blevo nödvändiga 

 efter grafisk utjämning. Då emellertid dessa ändringar endast omfattade 

 en eller annan procent, skulle en sammanställning av dessa utjämnade 

 siffror endast bli ett upprepande av tabell 5, varför densamma ansetts 

 kunna uteslutas. Resultaten återfinnas emellertid i tabell 4, ur vilken 

 diametern vid 1,3 m. från marken kan avläsas, då stubbens diameter 

 är känd. Märkas bör dock, att även rothöjden måste mätas för såvitt 

 densamma ej sammanfaller med stubbhöjden, vilket ju emellertid icke 

 alltid är fallet. Uttryckligen vill jag betona, att de i tabellen 4 an- 

 förda talen äro meddeltal, och att således det ej kan begäras, att tabel- 

 lernas siffror skola äga tillämpning å enstaka träd. Endast i det fallet, 

 att mätningen omfattar ett flertal träd, kan ett tillfredsställande re- 

 sultat ernås. 



Det insamlade materialet skulle även ge svar på frågan, huru myc- 

 ket träden avsmalna strax ovanom och nedom brösthöjd (1,3 m. från 

 marken). Som förut nämnts mättes å en del träd även diametern vid 1,5 

 m. samt å samtliga träd dimensionen vid 0,9 m. Sammanställas dessa 

 mätningar, varvid avsmalningen anges per decimeter i procent av bröst- 

 höjdsdiametern, erhållas de i tabell 3 angivna procentsatserna. 



Av de i tabellen införda sifferserierna framgår att för avsmalningen 

 ovanom brösthöjd för såväl tall som gran samt nedom brösthöjd för 

 tall diametern ej har någon inverkan, utan att avsmalningen här ute- 

 slutande är beroende på rothöjden. Den procentuella avsmalningen stiger 

 med stigande rothöjd. 



Att avsmalningen är större nedom brösthöjd var ju att vänta. 

 Skillnaden mellan avsmalningen ovanom och nedom brösthöjd är hos 

 tallen konstant och utgör 0,3 %. Hos granen äter ökas denna skillnad 

 ju högre upp på stammen roten börjar, så att medan den är 0,3 % för 

 rothöjden 0,0 m., den vid rothöjden 0,5 m. stigit till det dubbla eller 

 0,6 %. Avsmalningen hos granen nedom brösthöjd synes däremot även 

 vara beroende av brösthöjdsdiametern, och stiger procentsatsen inom 

 trädgrupper med samma rothöjd allt efter som diametern ökas. 



De resultat, som vunnits ur förestående undersökning om avsmal- 

 ningen i närheten av brösthöjdsdimensionen torde kunna sammanfattas i 

 följande uttalande. 



