SKOGSADMINISTRATIONEN. 3 I 9* 



lläroiii anmodas Ni gifva skogstaxatorn och ufriga vedcrljörliga skogsljänstcmän inom 

 Edert distrikt besked för iakttagande. 



Stockholm den 3 juni 1913. '■ 



W. Rons, 



Alfred Wigelius. 



Cirkulär angående skogsmarkens fördelning i bonitetsklasser vid upp' 

 görande af skogsindelningsplaner för Norrland. 



Lule ii 



„. ,, ..j. .1 Skellefteå 



lill ofveyiiniinastareti t <. rr ' 



J J '^ \ Umeå 



\ Mellersta Norrlands distrikt. 



Sedan till Kungl. Styrelsen inkommit en del skogshushållningsplaner, upprättade jämlikt 

 Kungl. Domänstyrelsens den 15 maj 19 1 2 meddelade föreskrifter angående vissa ändringar 

 i gällande bestämmelser i fråga om upprättande af skogshushållningsj^lancr i Norrland, har 

 vid dessas granskning visat sig bland annat, att förrättningsmänncn vid tillämpning af före- 

 skrifterna angående skogsmarkens fördelning i bonitetsklasser emellanåt användt bonitetstal, 

 som, med hänsyn till att gotihetsgraderna äro afsedda att bilda en för hela landet gemensam 

 serie, synas icke kunna äga tillämpning jiå växtplatscr i åtminstone öfre Norrland. 



Med anledning härtill och då formuleringen af förenämnda föreskrifter synas kunna 

 gifva anledning till missförstånd, har Kungl. Styrelsen med ändring af hvad i dessa afseen- 

 den bestämts i Kungl Styrelsens den 15 maj 19 1 2 meddelade föreskrifter härmed velat för 

 iakttagande tillsvidare bestämma följande. 



>c) Skogsmarken beskrifves med afseende på 



3) = = = = 



4) Bonitet, hvarmed afses ett sammanfattande uttryck för växtplatsens produktionsförmåga, 



angifven i skilda godhetsgrader. Dessa, som skola bilda en för hela landet gemensam 

 serie, betecknas med romerska siffror från I — IX. Sedan statens skogsförsöksanstalt hunnit 

 utreda och karaktärisera olika markers produktionsförmåga, böra de därvid ernådda resultat 

 tjäna till närmare ledning vid boniteringen. Tillsvidare bör emellertid förstås med bon. I 

 mark af högsta produktionsförmåga, sådan den kan förekomma endast i sydligare delarna af 

 landet, eller med andra ord bästa växtplats för gran och ädla löfträd ; med bon. II mark 

 jämförbar med bästa växtplats för tall, förekommande i regel endast söder om Norrland och 

 Dalarna; med bon. III — IV våra vanliga bättre och medelgoda skogsmarker, i Bergslagen 

 och landet söder därom; med bon. V — VI i Bergslagen och söder därom svagare, i södra 

 och mellersta Norrland bättre och medelgoda växtplatser; med bon. \'II — VIII mycket svaga 

 marker i södra och mellersta delarna af landet, medelgoda eller svagare växtplatser i Öfre 

 Norrland, (vanligast förekommande boniteter i Öfre Norrland, samt med bon. IX fjällskogs- 

 marker, som icke kunna räknas till impediment, men som på grund af sin belägenhet hafva 

 sådan klen produktionsförmåga, att de icke kunna hänföras till någon af föregående bonitets- 

 klasser. Bon. IX får icke användas i fråga om annan än sagd fjällskogsmark och bör mark, 

 som upptages i denna klass, kunna afkasta under gynnsammaste förhållanden minst '/^ kubik- 

 meter per hektar och år; i motsatt fall räknas den såsom impediment. Öfrig mark af sä 

 dålig beskaffenhet, att den under gynnsammaste beståndsförhållanden ej anses kunna upp- 

 drifvas till en genomsnittlig produktion af minst I kubikmeter per hektar och år. hänföres 

 till impediment, hvarvid dock sådana impediment, som genom nedläggande at rimliga kost- 

 nader (till exempel genom afdikning) kunna vinnas till skogsbörd, äsättas bonitetssiffran X.» 



Härom anmodas Ni gifva vederbörande tjänstemän inom Edert distrikt del. 



Stockholm den 9 juni 1913. 



Kari. Fredknherc.. .,. , TT\,^^j;„r 



Alfred H igelnis. 



Rätten till dagarfvoden för assistenter. 



Till Körningens Befäl Imngshaf vande i Västerbottens lan. 



Sedan assistenten i Burträsk revir extra jägmästaren P. Törnblom genom insänd räk- 

 ning a 66 kronor, traktamentsersättning för 4:de kvartalet 1912, hos Eder gjort framställning 

 om sagda belopps utanordnande, hade Ni vid anordnings utfärdande den 23 januari inne- 



