SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT, FACKAKDELNINGEN, I913. H. 5. 



LITTERATUR. 



Skogsuppskattning. 



BUSSE, JULIUS: Die Ausgleichungsrechnung und ihre Bedeutung 

 fiir die Beurteilung forstlicher Fragen. Stuttgart 191 2. 58 sid. 



Genom ofvanstående arbete har läran om felen och bestämmandet af 

 deras storlek ptå ett klart och lättfattligt sätt framställts. Sedan författaren 

 inledningsvis framhållit fellärans stora betydelse i allmänhet och i synnerhet 

 betonat dess insteg bland landthushållningsvetenskapens yngre skola, påvisas 

 att bestämmandet af det sannolika felet äfven för skogsmannen är ett medel 

 att komma till ett objektivt, fullt tillförlitligt omdöme om användbarheten af 

 hans försöksserier. 



Arbetet omfattar en allmän del och en tillämpad. 



I den allmänna delen påpekas till en början svårigheten att kvantitativt 

 uppmäta alla de variabler, som inverka på vissa resultats tillförlitlighet. Härut- 

 innan råder naturligtvis större svårigheter för exempelvis markvetenskapen än för 

 fysiken, hvilken senare vetenskap just står synnerligen högt inom det kvantita- 

 tiva mätningsområdet och dessutom i allmänhet icke har att räkna med så 

 många oberäkneliga faktorer, som existera vid försök inom landthushållningens 

 och skogshushållningens områden. 



Felen indelas därefter i systematiska eller konstanta samt i tillfälliga. 

 De tillfälliga felen finna ett uttryck i den Gauss'ka fellagen, som grafiskt re- 

 presenteras af en binominalkurva, hvars ekvation finnes angifven. De syste- 

 matiska felen utrönas oftast direkt, hvarigenom man är i tillfälle att korrigera 

 resultatet, men speciellt för markvetenskapen gäller enligt författaren, att de 

 utan svårighet låta sig inrangeras under de tillfälliga. Tre olika slag af fel 

 äro föremål för behandling, nämligen genomsnittsfelet, medelfelet och det 

 sannolika felet. Uttryck för dessa fel finnas angifna dels, när rätta värdet är 

 kändt, dels vid felberäkning i förhållande till det aritmetiska medeltalet. 



I den tillämpade delen finnas åtskilliga exempel, som hämtats ur den 

 forstliga litteraturen. Så behandlas i de två första exemplen vissa gödslings- 

 försök vid kulturer på flygsandsfält och stenmarker. Det tredje exemplet be- 

 rör Denglers försök angående fröets proveniens, hvarvid hans försöksserier 

 underkastas utjämningsräkningens kritik. Det fjärde exemplet är hämtadt ur 

 ett arbete om tillväxten och veden hos Pseudotsuga Douglasii af Schwappach. 

 Ett femte exempel behandlar sambandet mellan hårdhet och specifik vikt hos 

 virket, och i det sjätte och sista exemplet tillämpar författaren utjämnings- 

 räkningen på en ekonomisk-statistisk framtidsfråga med material från Schwap- 

 l)achs arbete angående tyska skogarnas afkastning. 



Afhandlingen innehåller dessutom några ord angående den grafiska ut- 

 jämningsmetoden samt en stor mängd litteraturhänvisningar, hufvudsakligen 

 till fel- och mätningsläran. Den förtjänar stor spridning på grund af sin lätt- 



