OM S|ÄI,VsAl)l) OCH .SK.O(iSOI>I.IN'; I OVKE N(J1<KI„\NI). 4 I r ■'■■ 



uppgift haroiii i Skogsstyrelsens berättelser. Först med ar 1887 finner 

 man smärre summor använda under rubriken »Skogsodling och skogs- 

 vård», till en början inom dåvarande vSödra Piteå och Södra Arvids- 

 jaurs revir. Då och närmast efterföljande är var det dock troHgcn blott 

 fråga om hyggesrensningar o. d., ej om verklig skogsodling. 



Föreningen för skogskultur i Norrland hade däremot redan tidigare 

 sökt att på flcrfaldiga sätt väcka och öka intresset för denna sida av skogs- 

 bruket. Redan i föreningens första berättelse för år 1883 finner man, 

 att genom dess försorg bl. a. 175 skälpund tallfrö dä insamlats inom 

 Luleå distrikt, och 2 är senare kunde genom föreningens tillskyndan 

 Norrlands första klänganstalt öppna sin verksamhet i Östersund. Även 

 anställdes särskilda skogsodlingsinstruktörer, vilka sträckte sin verksamhet 

 också till Väster- och Norrbottens län. Så t. ex. inberättar en av dessa 

 instruktörer, att år 1886 skogssådd verkställts på 29 olika skogar inom 

 II socknar i Västerbottens och 2 i Norrbottens län, hösten 1887 utför- 

 des sådder med skolbarn inom bl. a. 7 Västerbottens-socknar o. s. v. 

 Sedan emellertid denna rent praktiska verksamhet nedlagts år 1890, och 

 den gamla skogskulturföreningen i samklang med sitt väsentligt omlagda 

 arbetsprogram antagit namnet föreningen för skogsvård i Norrland, torde 

 — på ett par av bolag representerade, välkända lysande undantag när — 

 så gott som all skogskultur pä privat mark inom Väster- och Norrbot- 

 tens län för lång tid avstannat för att först under de allra senaste åren 

 ånyo så småningom återupptagas. 



I början av i8go talet var det i stället på statsskogarna, som kul- 

 turer efterhand började utföras. Under förra hälften af nyssnämnda 

 decennium kommo sålunda ganska många sådana till utförande inom flera 

 av de norra reviren, med säkerhet inom nuvarande Fredrika, N. Lycksele, 

 Piteå, Malmesjaurs, Norsjö, Jörns, Arvidsjaurs, Råneå, Råneträsk och 

 Torneå revir. Under samma decenniums senare hälft slöto sig härtill 

 ytterligare ett antal revir: Degerfors, Aselc, Vilhelmina, S. Lycksele, 

 O. Byske, Jockmokk, Stensele. Arjepluog, Burträsk. Bodens samt t. o. m. 

 Juckasjärvi och Pajala. Svaren pä ett i början av innevarande år av 

 Skogsförsöksanstalten utsänt frågecirkulär med begäran om uppgift å 

 minst lo-äriga skogkulturer visa, att sådana förefinnas inom åtminstone 

 25 av Norr- och Västerbottens 32 revir, samt på allraminst 140 olika 

 platser. Läggas härtill en del av de äldre i Hoi.MGRKNS uppsats »Skogs- 

 sådd med tallfrö i Norrland», Årsskrift f. fören. f. skogsv. i Norrland 

 1 91 1, omnämnda kulturerna frän privata skogar inom Västerbottens läns 

 lappmark och kustland, fås ett rätt omfattande, om också i detalj s}-n- 

 nerligen ofullständigt känt material för bedömande a\- de tidigaste skogs- 

 odlingsresultaten inom \åra nordligaste landskap. 



