2 (iUNNAR ANDERSSON 



dess ställe har skogarnas virke fatt ny, tidigare oanad an\ändning. 

 Framför allt gäller detta dess omvandling till papper, vilket å sin sida 

 har givit denna produkt en ofantligt mycket större och mångsidigare 

 användning än tidigare. 



Alla dessa förhållanden ha medfört att virke blivit en av världshan- 

 delns stora stapelartiklar, som årligen i hundratusentals ton fraktas över 

 haven från det ena landet till det andra och detta ej blott mellan när- 

 belägna länder utan jordkretsen runt. Värdet av de fem största trä- 

 e.Kporterande ländernas export utgjorde 19 14 1,7 7 5 mill. kronor. 



Understundom ser man sammanställningar och uppgifter om olika län- 

 ders och t. o. m. jordens skogars omfattning. Så har man beräknat 

 liuropas skogbärande mark till 315 mill. har, varav det gamla ryska 

 rikets till 207 mill. har, Nordamerikas till 590 mill., varav Förenta sta- 

 ternas till 218 mill. Till jämförelse kan erinras om att hela Sveriges 

 yta i runt tal är 45 mill. har och vår skogsareal 21,4 mill. har. Sädana 

 beräkningar kunna i någon mån blända, men de ha föga värde och äro 

 snarast ägnade att missvisa, då det gäller att bedöma de frågor, som 

 här skola sysselsätta oss, nämligen världens tillgång på verkligt 

 värdefullt och erhållbart virke. Vill man bilda sig säkrast möjliga 

 uppfattning därom, måste man gå helt andra vägar. 



De anglosachsiska folken indela ur praktisk synpunkt allt virke i tvenne 

 stora huvudslag: »softwood» och »hardwood», vartill vi i svenskt språk- 

 bruk ej ha någon full motsvarighet, på den grund att vi ej haft något 

 egentligt behov därav, då vi kunnat använda orden: barrträdsvirke 

 och lövträdsvirke, såsom praktiskt motsvarande de engelska termerna. 

 Detta är fallet därför, att vi i vårt land icke äga något lövträdsvirke i 

 någon nämnvärd grad, som har liknande egenskaper med barrträdsvirket 

 och därför kan ersätta detta. I stor utsträckning finnes sådant ej heller 

 annorstädes i världen — och detta är synnerligen lyckligt för oss. Ve- 

 dens ytterst likformiga uppbyggnad hos barrträden av likadana, endast 

 i storlek växlande, tjockväggiga, långsträckta celler, de s. k. trakeiderna, 

 ger barrträdsveden dess speciella egenskaper, i så många avseenden 

 gynnsamma för en mångsidig användning. Förekomsten av storcelliga 

 kärl, massvis anhopade i vårveden, medan småcelliga, tjockväggiga ske- 

 lettceller äro fast förenade i höstveden, bildande hårda ringar mellan de 

 lösa kärlzonerna, är grundorsaken till det typiska lövträdsvirkets spe- 

 ciella egenskaper och dess olikheter med barrträdsvirket. Lövträd, som 

 ha talrika och små kärl mera likformigt strödda i hela vedmassan, lämnar 

 ett virke, som till sina egenskaper närmar sig barrträdens. Sådant \irke 

 kan därför i större eller mindre grad ersätta barrträdens. Sä är fallet 

 med poppelsläktets ved och med en och annan växtgrupps inom de varmare 



