14 OLNNAR ANDERSSON 



tid att skogen icke nätt ens en dimension, som är duglig till pappers- 

 ved. Naturligtvis äro dylika uppgifter till ytterlighet approximativa, 

 men jag vill av egen erfarenhet intyga, att mitt intryck är att de unge- 

 fär träffa det rätta. Att uppmärksamma är även, att skogseldarna farit 

 värst fram utmed trafiklederna för virket, järnvägarna och floderna, me- 

 tlan mera avlägsna men i avverkning dyrare trakter äro jämförelsevis 

 mindre åtgångna. Huvudarbetet för den amerikanska skogsvården har, 

 där överhuvud något spår till gryende sådan visat sig, varit och är allt- 

 jämt ■>fire protection». I vissa trakter är under detta århundrade ock 

 mycket av värde härvid åtgjort, brandtorn ha byggts, telefonledningar 

 och andra signalmöjligheter ha skapats, ja på sista tiden har även flyg- 

 maskinspatrullering kommit till viss användning. Oaktat allt arbete, alla 

 vädjanden, alla straffbestämmelser är man emellertid fortfarande otroligt 

 lättsinnig med elden. Det är ej många år sedan jag med egna ögon 

 en natt på den stora Canadian Pacific-järnvägen såg huru tåget tände 

 skogen inom de trakter, som här just avhandlas, på minst ett tiotal stäl- 

 len. Detta på grund av att man i julinatten på den snustorra banval- 

 len helt nonchalant utskyfflade glödande lokomotivaska. Några minuter 

 senare sågs i nästa kurva huru vackert elden vandrade ut i ungskogen. 

 Utmed den ett' par tusental kilometer långa linjen Montreal — Winnipeg såg 

 jag knappast något enda fullt moget, vackert barrskogsbestånd, inom de 

 egentliga urskogstrakterna. Allt var bränt, bränt under de senare årtiondena. 

 Skogar av nu i största korthet karakteriserad art och beskaffenhet är 

 det som hittills burit huvuddelen av den nordamerikanska virkesproduk- 

 tionen. Skola de förmå fylla denna uppgift ännu länge? Svaret härpå 

 må kombineras med en erinran om den oerhörda snabbhet, med vilken 

 virkesbehovet för framförallt sågvirke och massa stegrats inom Nord- 

 amerika överhuvud, men alldeles särskilt inom det väldiga industriom- 

 rådet i östra Amerika. Enligt halvofficiella, väl ej alltför oriktiga siffror, 

 skulle komma en årsförbrukning igi6 på var invånare i: 



l"örenta staterna av 375 kbf 



Tyskland 150 » 



England 102 » 



Frankrike 90 » 



Andra siffror som belysa virkesbehovet äro att medan 1880 den år- 

 liga förbrukningen av tidningspapper var 1,4 kg per individ, hade den- 

 samma 1894 stigit till något över 3 kg och 1919 till 15 kg. 



Även om dessa tal skulle vara rätt så felaktiga ge de givet likväl ett 

 gott uttryck för vilka krav den stora unionens folk ställer på sina sko- 

 gar, krav vilka också, som nedan med ett par siffror visas, lett till att 



