VÄRLDENS IlARKSKOCS IILIC ;AN( ;.\R 25 



ilem växer ett antal tallarter samt den japanska lär ken {Lar/.v Icplolcpi?^. 

 I de kiimamatiskt mer gynnade delarna träftas blandskogar, där den i Japan 

 högt skattade kryp to mer i an [Cryptonieria japoiiica) och kinoki {Clia- 

 iiiacyparis obtnsai tillhörande cypressfamiljen ha stor utbredning. A\en 

 värdefulla arter, av släktena Abies, 'l'sii,s:a, Thujopsis träflas i de temj>e- 

 rerade skogarna. Oaktat sålunda talrika barrträdsarter, lämnande ofta ut- 

 märkt \irke, finnas i landets skogar och oaktat dessa intaga en stor 

 procent av landets yla, äro Japans skogstillgångar, ehuru mycken omsorg 

 under de sista årtiondena nedlagts pä att vårda och förbättra dem, sä 

 pass små i förhållande till landets behov, att detta uppblomstrande in- 

 dustriland alltid kommer att bliva en betydamle importör av både virke 

 och massa, något som vi ju redan dessbättre hos oss ha praktisk er- 

 farenhet av. På dess skogsförhällanden behöver jag därför i denna korta 

 översikt ej närmare ingå. Det stora spörsmålet är varifrån Japan och 

 de väldiga skoglösa områdena inom de tätast befolkade delarna av Kina 

 skola hämta sitt oundgängliga behov av skogens produkter. Kan det 

 bli från östra Asiens fastland och Sachalin eller måste andra länder träda 

 in? Frågan är svår att besvara, isynnerhet om den ställes på något 

 längre sikt, ej blott beträffande de allra närmaste åren. Under kriget ha 

 här som annorstädes skogarna hårt angripits ej endast för pappersmasse- 

 behovets tillfredsställande. Ar 1889 tillverkades den törsta ma.ssan i 

 Japan, men det dröjde ända till 1908 innan till\'erkningen riktigt kom i 

 gäng tack vare exploaterandet av de stora urskogarna på Hokkaido. 

 \'id krigets början torde tillverkningen ha varit omkring 80,000 (short.-) 

 ton. Utom nyanläggningar inom det gamla Japans område, har man 

 gått över havet och anlagt fabriker exploaterande skogarna inom de ny- 

 vunna områdena. Så anlades 1Q17 en mindre fabrik för 4,000 ton, av- 

 sedd att utnyttja skogarna utmed Jalufloden på Korea. Vida viktigare är 

 emellertid den stora massaindustri, som uppstått pä Sachalin, där Karafuto 

 blivit ett viktigt centrum för tillverkning av sulfitmassa. Denna kom i 

 marknaden först 1915, dä tillverkningen var 4,676 (short?) tön. Den steg 

 så ra.skt, att man 19 18 redan var uppe i 143,500 ton. Dessvärre äger 

 jag icke några närmare uppgifter om Sachalins skogar, men allt talar 

 för att stora virkesförräd där böra finnas. 



I ingen del av världen ha människorna i högre grad omskapat den 

 urs[jrungliga naturen, mera fullständigt borttagit varje spår av skog över 

 väldiga områden än inom de centralkinesiska provinserna. Ostasiens barr- 

 skogstillgängar äro nu inskränkta till Alandschuriet och de en gång ryska 

 Amurländerna. Där finnas mycket betydande virkesförråd. Vladivostok var 

 ock på väg att utveckla sig till stor virkeshamn, dä kriget bröt ut. Den bety- 

 dande kolonisation, som under sista årtiondet skett inom Amurprovinsen, 



