NÄCUrr OM SK()(;.SBOKl'()RING OCH SK-OCiSSTAlIsriK. 53 



aktigt. Den senare skiljer siy; ju från den föregående huvudsakligen där- 

 igenom, att man genom rationell vård av skogskapitalet söker att höja 

 den årliga avkastningen, samtidigt som man strävar efter att göra av- 

 kastningen jämn och uthållig. För att kunna genomföra dessa önskemål 

 är det absolut nödvändigt, att skogsägaren genom en systematiskt ord- 

 nad bokföring skaffar sig kännedom om, huru i rörelsen nedlagda ka- 

 pital förräntas, ock huru driftkostnaderna inverka på den årliga vinslen 

 eller nettobeliållningen. En viktig förutsättning för en rationell Jiushållning 

 med virkes för råden är dessutom, att skogsägaren genom statistiska upp- 

 gifter skaftar sig möjlighet att överblicka detsannuas växlingar år från år. 

 Detta framförallt från den synpunkten, att olämplig överavverkning ej må 

 ske, men även därför, att avkastningen i framtiden må bibehållas vid samma 

 storlek år från år. För den förvaltande personalen är det också av stor 

 betydelse att ständigt vara underkunnig om, vilka kvantiteter av olika 

 sortiniettt, som vid olika tidpunkter finnas upparbetade och färdiga för 

 försäljning. 



Min avsikt med denna uppsats är att i korthet framlägga en del 

 synpunkter och visa hur jag tror att nyssnänmda önskemål be- 

 träfifande bokföringen på ett enkelt och överskådligt sä^t kunna uppnås. 

 Redan nu vill jag betona, att här framlagda förslag ingalunda göra 

 anspråk på att vara fullständiga eller lämpliga för alla skogsägare. 

 1^'ör frågan i sin helhet torde vara viktigast att hithörande spörsmål 

 börja diskuteras. Detta har visserligen redan förut skett i ett par 

 mindre uppsatser, dels i denna tidskrift och dels i Tidskrift för skogs- 

 vård i Norrland. Båda dessa uppsatser behandla dock den rena 

 skogsbokföringen mera ytligt och sakna dessutom praktiska anvis- 

 ningar om det sätt, varpå de rena bokföringstekniska frågorna böra 

 lösas. Jag syftar härvid speciellt på önskvärdheten av att ett genomtänkt 

 system med tillhörande blanketter finnes färdigt att använda för en even- 

 tuellt intresserad skogsägare. Utan detta är det otänkbart, att ett hos 

 en skogsägare förefintligt intresse för bokföringen kan omsättas till prak- 

 tiskt utförande, då man knappast kan förutsätta, att denne kan eller har 

 tid att i detalj tränga in i dessa frågor. 



Det system, för vilket jag närmast kommer att redogöra, har uppgjorts 

 för Näfveqvarns Bruk i Södermanland och där tillämpats sedan år 1918. 

 När jag under år 1917 av Bruket anmodades att såsom skogsteknikor 

 biträda vid ordnande av dess skogsbokföring, hade Bruket redan för sin 

 industriella rörelse omlagt bokföringen efter fullt moderna linjer och ville 

 även för skogen ordna bokföringen efter samma system. Att för skogen 

 organisera en tillfredsställande bokföring var så mycket nödvändigare, 

 som Näfveqvarns Bruks skogsareal icke är större, än att dess virkes- 



