60 JOHAN EDEN 



verkning prickas pä särskilda listor (se fig. 3), där man i särskilda ko 

 lumner uträknar dels kubikmassan och dels rotvärdet efter vid taxering- 

 en upprättade tabeller, för vilka längre fram skall redogöras. Ur denna 

 tabell får man då fram just samma rotvärde, som man vid taxeringen 

 åsätt virkeskapitalet såsom ingående värde. Detta rotvärde får man dess- 

 utom i tabellen uppdelat för timmer och ved, vilka sortiment äro de för 

 Näfveqvarns Bruk viktigaste, och motsvarande belopp debiteras samtidigt 

 rotvärdeskontona för timmer och ved, nämligen nr 3100, 3110 och 3120. 

 Upparbetar man inom en skogsförvaltning även andra sortiment såsom 

 massaved, slipers, stolpar och kolved, torde det vara lämpligare att paral- 

 lellt med kontot nr 301 upplägga ett särskilt samlingskonto för alla pro- 

 dukternas rotvärden och förslagsvis kalla detta »årsavverkningens rot- 

 värdeskonto», i schemat betecknat med nummer 503. Alla stämplings- 

 posters rotvärden debiteras sedan detta konto, och vid årets slut upp- 

 delar man den totala summan på de olika produkternas resp. rotvärdes- 

 konton. Genom en dylik rotvärdesbokföring får man direkt fram, vilka 

 rotvärden, som genom årsavverkningen realiseras, och får man även dessa 

 rotvärden värdesatta efter samma pris, som använts vid taxeringen, vil- 

 ket är av stor vikt för räntabilitetsberäkningen. Genom årsavverkningen 

 minskas således årligen virkeskapitalet, men ökas detta samtidigt med 

 den ärliga tillväxten. För varje år bör därför kortet »Virkeskapitalets värde> 

 debiteras värdet av tillväxten. Samtidigt måste ett annat konto kredi- 

 teras och blir detta konto nr 316, »Virkeskapitalets tillväxt». Huru \'är- 

 det av den årliga tillväxten skall erhållas, kommer att redogöras för 

 längre fram. Genom ovanberörda sätt att bokföra dels den årliga avverk- 

 ningen och dels den årliga tillväxten får man vid årets eller avverknings- 

 periodens slut direkt fram den förändring, som kontot »Ståndskogens 

 värde» undergått. Summan av de vid årets början å kontona nr 300 — 

 302 angivna värdena är det sålunda, som under året skall förräntas. 



Ett dylikt sätt att bokföra sina skogstillgångar erbjuder ett enkelt 

 och effektivt sätt att på jämförelsevis kort tid få en uppfattning om, i 

 vilken riktning företagna åtgärder i stort sett verka. Systemet erbjuder 

 nämligen möjlighet att fä reda på, huruvida det är förenat med mark- 

 ägarens fördel att öka eller minska den årliga avverkningen för att där- 

 igenom minska resp. öka skogskapitalet. Det är nämligen den årligen 

 bokförda tillväxten, som är utslagsgivande härvidlag, och genom detta 

 sätt att bokföra denna, kan man för varje år och för vissa kortare eller 

 längre tidsperioder se, huru denna för skogen i sin helhet ökas eller min- 

 skas. Förutom denna bokföring är det nödvändigt att t. ex. vart io:de 

 år inventera virkeskapitalet och på nytt undersöka tillväxten. Man får 

 då dels kontroll på sin bokföring, och värdefulla upplysningar angående 

 resultatet av sin skogsskötsel. 



