68 JOHAN KI)K\ 



gar till följd av växlingar i storleken av den årliga tillväxten och av- 

 verkningen. Denna torde lämpligast kunna uppläggas på kortsystem och 

 användes vid Näfveqvarns Bruk en uppställning av dessa kort, som fram- 

 går av fig. 5. Förandet av virkesboken förutsätter dock en taxering av 

 virkeskapitalet, vilken taxering dels lämnar upplysning om virkeskapita- 

 lets fördelning ä olika åldersklasser och dels massatillväxtprocenten inom 

 varje åldersklass. Den förutsätter även, att allt virke, som under året 

 avverkas, upptaxeras till sin kubikmassa, och att denna fördelas å olika 

 ålderklasser. Efter denna taxering fördelas kubikmassan på olika ålders- 

 klasser och införes på kortens debetsida såsom ingående balans. Sedan 

 årets avverkningar äro slutförda, sammanställes och fördelas hela den av- 

 verkade kubikmassan på olika åldersklasser och uppföres i motsvarande 

 kolumner på kortens kreditsida. På debetsidan uträknas efter vid tax- 

 eringen funna massatillväxtprocenter totaltillväxten inom varje åldersklass. 

 Härefter uträknas på debetsidan behållningen eller utgående balansen, 

 vilken under kommande driftår införes såsom ingående balans. 



Genom att på ovan skisserade sätt årligen få fram virkeskapitalets för- 

 delning å åldersklasserna och eventuellt även genom grafiska meto- 

 der ytterligare tydliggöra fördelningen, underlättas i hög grad förvaltnin- 

 gen, och blir det även lätt för personalen att dels veta inom vilka ål- 

 dersklasser avverkningarna företrädesvis böra bedrivas för att uppnå ett 

 normaltillstånd, och dels kunna kontrollera att ej överavverkning eller 

 kapitalanhopning sker. Förandet av en dylik virkesbok är också av syn- 

 nerligen stort värde med hänsyn till en förut uppgjord avverkningsbe- 

 räkning, då virkesboken på ett objektivt sätt kan ge anvisningar om 

 lämpliga korrigeringar av den ärliga avverkningen. Med stöd av denna 

 virkesstatistik är det ingen svårighet att för varje år uppgöra en avverk- 

 ningsberäkning, som sålunda bör bli av betydligt större värde än de av- 

 verkningsberäkningar, vilka t. ex. för statens skogar uppgöras för en tid 

 av 20 år framåt. Att såsom nu ofta sker göra omfattande och dyrbara 

 taxeringar och härpå grunda avverkningsberäkningar för 10 och ända 

 till 10 ä 20 år framåt och sedan endast använda därvid funna sififror såsom 

 ledning för det subjektiva omdömet vid årsavverkningens uttagande måste 

 betraktas såsom ett dåligt utnyttjande av de siffror och uppgifter, som 

 med dryga kostnader erhållits. 



Vill man i mera vetenskapligt intresse \-tterligare utnyttja de möjlig- 

 heter, som en dylik virkesstatistik erbjuder kan man fördela kubikmas- 

 san icke blott på åldersklasser utan även på boniteter och skiften. Den 

 kan då i framtiden bli en intressant och betydelsefull statistik beträffande 

 olika markers avkastningsförmåga. Det årliga arbetet med årsavverkning- 

 ens och tillväxtens fördelning å så många klasser blir dock mera be- 



