NA(;0'r OM SKOC.SHOKFOKINC. OCK SROC ;SSIAI'IS11K 73 



dcns eget belio\ , till airendatorcr och torpare utan att bli i böckerna 

 antecknade ocli utan att skogen blir gottskriven härför. Om bokföringen 

 för samtliga näringsgrenar är bristfällig och utlämningen sker till olika 

 grenar inom samma förvaltning betyder det mindre, men någon exakt 

 uppgift på, hur den ena av dessa näringsgrenar bär sig i förhållande till 

 en annan, kan aldrig erhållas. Det är fördenskull av den allra största 

 betydelse, att alla utlämningar av virke ske genom den bevakande per- 

 sonalen och att denna till bokföringsavdelningen rapporterar alla utläm- 

 ningar, som göras, för att dessa skola kunna införas i memorialen och 

 sedan ingå i bi)kförint>en i vanli>> ordninsj. 



Under den föregående diskussionen av bokföringens olika detaljer har 

 förutsatts att skogskapitalet d. v. s. värdet av marken och den därå 

 växande skogen är känt samt likaledes tillväxtens storlek i massa och 

 värde. Innan dessa storheter äro bekanta, är ändamålet med en enligt 

 föregående bedriven detaljerad bokföring omöjligt att uppnå. Skall man 

 kunna utnyttja de fördelar, som en dylik bokföring erbjuder måste alltså 

 denna föregås av en taxering, som visar ägaren storleken och värdet av 

 det i skogsbruket bundna kapitalet, och huru detta årligen tillväxer. 



En dylik taxering bör ske genom s. k. beståndstaxering av minst io%' 

 av virkeskapitalet. För att underlätta uträkningen av de olika beständens 

 kubikmassor och värden uppgöras lokala kubikmasse- och rotvärdes- 

 tabeller, som ange kubikmassan och rotvärdet för varje dimensionsklass 

 enligt tabell I. Önskar man större noggrannhet och äro förekommande 

 stamformer mera varierande, kan en dylik tabell uppdelas i olika klasser. 



Efter dessa tabeller uträknas kubikmassan och rotvärdet å varje be- 

 stånd. Samma tabell användes sedan vid uträkning av ärsavverkningens 

 storlek och rotvärde, vilka båda storheter därvid bli beräknade efter 

 samma grunder som vid inventeringen. Vill man ej själv ha arbete med 

 uträkning av dylika tabeller, kan t. ex. den av professor T. Jonson ut- 

 givna massatabellen i fickformat med fördel användas. Den bör dock 

 kompletteras med rotvärden å olika dimensioner. Sedan varje bestånds 

 kubikmassa och rotvärde uträknats, sammanföras dessa åldersklassvis, 

 varigenom summa kubikmassa och rotvärde erhålles för varje åldersklass. 

 Summan av de förra införes såsom ingående balans i virkesboken, och 

 summan av de senare utgör ståndskogens värde och införes å kortet nr 

 301. Vid stora skiljaktigheter beträffande markbeskaffenheten är även 

 att förorda en uppdelning av dessa sammandrag på olika markslag eller 

 boniteter. Ett dylikt sammandrag över kubikmassornas fördelning å olika 



