W I L H. EKMAN 



NÅGRA SKOGSPOLITISKA PROBLEM 

 FÖR NORRLAND. 



II. Norrlandsfrågans utveckling. 



I en förey;åendc- artikel i denna tidskrift har jat; redogjort för de för- 

 hållanden, som voro förknippade med den svenska trävaruindustriens 

 frammarsch. Nu är det min avsikt att i korthet redogöra för den ut- 

 veckling Norrlandsfrågan erhållit och antyda de förändringar, som äro 

 önskvärda, för att de gynnsammaste möjliga skogliga resultaten i våra norra 

 skogsbygder skola kunna uppnås. Vid mitt studium härav har det varit 

 nödvändigt att undersöka utvecklingen i allmänhet i vårt land under de 

 senaste hundra eller tvåhundra åren och jag har därvid följt redogörel- 

 serna i vår officiella statistik och i den av G. SUNDBÄRG redigerade 

 »Emigrationsutredningen» (betecknad E. U.),^ vartill jag hänvisar. För 

 att mera lättvindigt kunna klarlägga en del fakta, har jag tillåtit mig 

 att gratiskt återgiva en del tabeller ur dessa arbeten. 



Under äldre tid ända intill 1850- ja intill 1870-talet var jordbruket vår 

 modernäring på ett helt annat sätt än vad nu är fallet. (Se fig. i). Man 

 arbetade på jorden, därför att man då hade den nu oftast försvunna 

 kärleken till hembygden och jorden och därför att man ansåg att denna 

 dock, trots de svåra missväxtåren och trots det dryga arbetet, dock var 

 det säkraste medlet att försörja familjen. Genom nyodlingar och utvidg- 

 ning av jordbruken sökte man ersättning för vad som kunde brista per 

 tunnland räknat under svaga är. Detta var förr mera nödvändigt än nu, 

 enär man då, d. v. s. före 1850, icke hade våra nutida transportmedel, 

 som i händelse av missväxt i en landsända överföra brödet från en lyck- 

 ligare lottad trakt till en annan mindre lyckligt lottad och särskilt, enär 

 man då icke brukade jorden så intensivt som nu. Täckdikning skedde 

 mera allmänt först vid århundradets mitt och konstgödseln kom till an- 

 vändning något senare. Man hade sålunda förr inriktat sig på det extensiva 

 jordbruket, som kräver stora arealer. Först efter 1860, då arbetslönerna 



' SuNDBARG, Emigrations-utredningen (här nedan förkortad E. U.) sid. 156. De ekono- 

 miska växlingarna hade intill 1S70 bestämts av årsväxtens utfall. »Efter 1870 sammanfalla 

 även hos oss det ekonomiska livets växlingar i stort sett med växlingarna å världsmarknaden.» 

 6. SkogsTiArdsrorrumgeKs Tidskri/t iq2l. ScricD .\. 



