82 WILH. KKiMAK 



friska arbetet på jorden eller i skogen här hemma än i Amerikas, Ryss- 

 lands eller Tysklands industrier, även om förtjänsten här är mindre. 



(%• 5) 



För att man skall kunna förstå orsaken till den allmänna flykten från 

 jordbruket vid tiden omkring 1860, måste man även skärskåda industri- 

 ens utveckling. Vår gamla storindustri, järnhanteringen, som på 1700- 

 talet lämnat 25 °„ av Europas hela järntillverkning hade icke kunnat 

 följa med, då de förbättrade framställningsmetoderna i utlandet gjort det 

 möjligt att konkurrera med vårt gamla träkolsjärn, som förut varit oöver- 

 träffat till kvalité. Härtill bidrogo de synnerligen opraktiska bestämmel- 

 serna om produktionens storlek vid de olika verken, om kolhandelns 

 reglering, handels- och skråförordningarna m. m. Dessa bestämmelser 

 försvunno först i medio av 1840-talet. Men då lämnade vi blott i % av 

 världsproduktionen. På 60-talet började man öka produktionen på ett 

 hittills oanat sätt. (se fig. 6). De gammalmodiga, mindre ekonomiskt 

 givande hyttorna övergåvos och man koncentrerade driften vid ett färre 

 antal, större verk. Järnhanteringen hade sin glanstid under början av 

 sjuttiotalet, men har dock sedan vetat hävda sin ställning även under 

 de bekymmersamma åren på åttio- och nittiotalen. Huru förhållandena 

 varit under de senaste åren är i så färskt minne, att jag icke anser mig 

 behöva redogöra därför. 



Den allmänna fabriksrörelsen hade man visserligen med konstlade me- 

 del sökt upphjälpa under 1700-talets senare del. Särskilt ömmade man 

 för te.Ktiltillverkningen. Men denna kunde icke hållas uppe, då folkets 

 köpkraft var sä ringa. Den råkade i förfall omkring år 1770.' Så små- 

 ningom började man dock fatta nya tag. Den framträngande trävaru- 

 industrien fordrade maskiner, järnverken och järnvägarna likaså. Därför 

 måste mekaniska verkstäder byggas. Som exempel kan anföras J. & 

 C. G. Bolinders verkstad av år 1845, Kockums verkstad 1840, Göte- 

 borgs mek. verkstad 1841 och Nydqvist & Holms verkstäder 1847. 

 Men de efter den tidens måttstock höga pris, som dessa industrier kunde 

 betala såväl dem, som arbetade vid desamma som dem, vilka kunde av- 

 yttra råvaror, medförde en helt ny köpkraft. Man kunde tänka på att 

 tillverka inom landet en hel del av de alster, som förut erhållits för dyra 

 penningar från utlandet. Vår fabriksindustri i mera vidsträckt bemär- 

 kelse hade tillkommit. 



Men samtidigt som dessa olika former av industri bröto fram och be- 

 tydande penningsummor inkommo till landet, såg man sig i stånd att 

 tänka på andra intressen än de rent merkantila. Järnvägar, som dock 

 förut funnits i drift i England och på kontinenten sedan trettiotalet, 



' SUNDBÄRG, E. U. sid. 68. 



