nä(;ra sKO(;si'()i,rnsKA prohlem kcjr xorrland 87 



en förhastad försäljning infunnit sig är uppenbart,' men att den stora 

 emigrationsströmmen härlett sig av bolagsväldet i Norrland vill jag be- 

 strida. Därvid tillåter jag mig först nämna den kända nettc)ut\andringen' 

 från olika län under åren 1S50 till 1910. 



Utvandrare 



Uppsala län 5.491 



Stockholms län ■ 7,104 



Gottlands län 9,206 



Västerbottens län 9.750 



Södermanlands län 9.955 



Västmanlands län 10,962 



Norrbottens län 12,821 



Jämtlands län 16,722 



Västernorrlands län 25,55g 



Blekinge län 29,534 



Örebro län 33,526 



Kopparbergs län 33.967 



Gävleborgs län 34,207 



Stockholms stad 38,145 



Hallands län 41,622 



Transport 318,571 



' Emigrationsutredningen X, N. WouLiN": Faran av bondeklassens undergrävande. Där 

 säges sid. 106: »Bondeklassen förtryckes icke och utsuges icke av någon annan samhälls- 

 klass. Den sitter med ful! äganderätt på sin jord kanske med större dispositionsfrihet över 

 dennas naturtillg-ingar, än som i många fall är hälsosamt samt med mindre skattebelastning 

 relativt till andra samhällsklasser än kanske någonsin tillförene. Har den, såsom vid bolags- 

 köpen i Norrland, kommit i ofria förhållanden, så har detta skett med fri vilja hos myndiga 

 personer, som fa bära följderna av sina handlingar. Där bondeklassen undergräves, sker 

 det alltså icke genom yttre tryck utan genom en inre process.» 



I fortsättningen säges på sid. 1 10, varvid talats om »att åtminstone i skogsbygderna emi- 

 grationen i dess nuvarande skede mera motverkas genom öppnade tillfällen till kontanta 

 förtjänster än genom lättade tillfallen till s. k. egna hem», några rader längre ned: "Bonde- 

 klassen har under den senaste mansåldern i hög grad amerikaniserats. Därför söker den 

 sig i främsta rummet ej till strävsamma nybyggareföretag utan till de största förtjänsterna» 

 och vidare på nästa sida: »Rubbas genom de stora arbetsgivarnes 'släckande' den hushåll- 

 ning hos allmogen, som nu utbildat sig, sä bliver följden ökat ekonomiskt betryck och emi- 

 gration. Denna orsak till ökad emigration är allmännare ocji starkare än den orsak därtill 

 som utan tvivel ligger i ett visst antal självägande bönders förvandling till arrendatorer. 

 Detta bekräftas av jämförelsen mellan utvecklingen i Norrland och i vissa andra landsändar. 

 Då nu bondeklassen såväl i yttre som inre avseende pä intet sätt så undergräves som genom 

 emigration, sä måste alla ansträngningar för närvarande riktas pä att icke förminska för 

 tjänsttillfallena i skogsbygderna. Hava tvångslagar av nyssnämnt slag en verkan i sistnämnda 

 riktning, sä äro de även ur agrarkonservativ synpunkt olämpliga.» 



- SfNUiiÄRG, E. U. sid. 231. 



