^[Vl^:()I.()(;lKXs RErvDKi.sK for vår skogsvård io3 



milliontals kronor. Striden mot skadcs\aniparna i skogen mäste därför 

 upptas pä allvar; den är icke lönlös, därför att den är svär. Med den 

 virkesknapi)liet, som nu mer än förr skymtar som ett perspektiv, och 

 därav betint^ad dyrhet pä trävaror är det än mera angeläget, att vi göra 

 allt, som står i vår makt för att motverka de förödande krafter, som 

 sträva till att förringa vår skogsproduktion. 



Den mykologiska forskningen fyller sålunda en viktig plats i skogs- 

 skötselns och trävaruhanteringens tjänst. Det är också betecknande, att 

 den omfattats med allt större förståelse i länder, som äro kända för ett 

 intensi\t skogsbruk. Tyskland är på detta liksom pä så många andra 

 områden föregångslandet. Här har den skogsmykologiska forskningen 

 redan omkring 50-äriga anor; som dess verkliga grundläggare framstår 

 R015ER'l' Hartig. Hans undersökningar över rötsvamparna voro epok- 

 görande för sin tid, och de äga även ett beståndande värde icke blott 

 ur rent vetenskaplig utan även ur praktisk synpunkt. I*"ör närvarande äro 

 skogsmykologiska spörsmål mycket ofta avhandlade i den tyska skogs- 

 litteraturen, och det är icke endast mykologer av facket, som framlägga 

 resultatet av sina undersökningar, även praktikens män framträda icke 

 sällan med utredningar, vilka fylla alla krav på vetenskapligt arbetssätt. 



Ett annat land, där skogsskötseln står högt, och där även skogsmy- 

 kologien har fasta rötter, är Danmark. Förtjänsten härav tillkommer 

 framför allt en man, väl känd även för oss, nämligen E. ROSTRUP. Han 

 började sina undersökningar på detta område endast få år efter Haktig 

 och kunde sedan under ett nära nog 40-årigt forskningsarbete i hög 

 grad rikta kännedomen om den danska skogens skades\ampar och göra 

 denna direkt nyttig för skogsskötseln. 



Ännu ett land kan framhållas i detta sammanhang, nämligen Nord- 

 amerika. Som bekant har dess skogsbruk tidigare gått enbart i exploa- 

 teringens tecken, men då man upptäckte, att man med detta system 

 skulle fä se landets skogstillgångar uttömda inom en överskådlig tid, 

 har betydelsen av att tillämpa mera rationella principer inom skogsbru- 

 ket vunnit erkännande även därstädes. Men man har därvid fått göra 

 den erfarenheten, att det icke är lika lätt att bygga upp som att riva 

 ned, detta delvis på grund av de svårartade svampangrepp, som över- 

 gått kulturerna. Intresset för skogsmykologisk forskning har även varit 

 statt i tilltagande under de gångna åren av igoo-talet, och undersök- 

 ningar med praktiskt syfte på detta område möta allt oftare i den nord- 

 amerikanska facklitteraturen. 



Vilka äro då den skogsmykologiska forskningens närmaste uppgiftcr? 

 I första hand mäste den komma att utgöras av ett rent rekognoscerings- 

 arbete, d. v. s. ett fastställande av de förhandenvarande skadesvampar- 



