J. A. A M I L O N 



SVERIGES PRÄSTSKOGAR. 



EN SKOGLIG OCH ADMINISTRATIV UTREDNING. 



Föredrag v\d Svenska Skogsvårdsföreningens årsmöte den ii mars 1921. 



Herr ordförande! Mina herrar! Genom underdånig skrivelse den 

 10 april 1919 anhöll kyrkofondskommittén om bemyndigande att 

 låta verkställa en skoglig undersökning om prästskogarna. Detta 

 bifölls genom nådigt brev den 30 maj samma år, varefter jag förordna- 

 des att planlägga och hava överinseende över densamma. Insamlandet 

 av materialet för undersökningen har dock, förutom av föredragshållaren, 

 utförts av jägmästare GUNNO KiNNMAN, jägmästare L. A. HOLMGREN 

 och framlidne länsjägmästaren Emil Palm. 



Undersökningen avser tidsperioden 191 1 — 1918. Dess planläggande, 

 det statistiska materialets bearbetning och de vunna resultaten skildras 

 uti arbetet »Sveriges Prästskogar», utkommet i slutet av år 1920. 



Bland vårt lands allmänna skogar intaga de ecklesiastika skogarna en 

 betydelsefull plats. Till dem räknas först prästskogarna, d. v. s. skogar 

 tillhörande de fastigheter, vilka anslagits till avlöning ät prästerskapet i 

 territoriella församlingar, och vidare biskopsboställen, biskopslönehem- 

 man, klockareboställen, lektorsboställen m. fl. Deras sammanlagda areal 

 är 359,755 hektar, vilket med c:a 40,000 hektar överstiger landskapet 

 Gottlands ytvidd. Av den nyssnämnda arealen upptaga prästskogarna 

 351,071 hektar eller något mindre än 98 procent. Då de övriga eckle- 

 siastika skogarna icke förete några egentliga skiljakligheter från präst- 

 skogarna, kunna de undersökningsresultat, som vunnits å dessa, anses 

 tillämpliga å samtliga ecklesiastika skogar. 



Om prästskogarna finnes en omfattande och för sitt ändamål god 

 statistik. I kungl. domänstyrelsens, överjägmästarnas och jägmästarnas 

 årsberättelser liksom i skogshushållningsplanerna återfinnas sålunda upp- 

 gifter om ytvidden, dess fördelning på ägoslag och åldersklasser, den 

 årliga virkesskördens och virkesförrådets storlek. Över inkomsternas och 

 utgifternas omfattning har emellertid statistik uppgjorts först efter år 

 1915. I flera avseenden befunnos de statistiska uppgifterna oanvändbara 

 för undersökningens syftemål, vilket visst icke betyder, att de voro mindre 



