SVERKJES PRASTSKOCIAR 145 



goda för de ändamål, för vilka de insamlats. Det var därför nödvändigt 

 att omarbeta och komplettera dem och dessutom måste nya uppgifter 

 insamlas t. ex. om beståndsvårdsliuggningarnas omfattning, sätten för 

 huvudav\erkningens utförande, husbehovsvirkets fördelning på olika virkes- 

 slag och inkomsternas och utgifternas storlek under tidsperioden 191 1 — 

 1915. Härjämte befanns det önskvärt att söka få en mera personlig på 

 ort och ställe inhämtad erfarenhet om vissa skogars skötsel och höra 

 jägmästarnas eller kronojägarnas mening om förhållandena i dessa skogar. 

 I sitt brev medgav Konungen, att högst sjuttio skogar tingo undersökas 

 ä marken. Det gällde därför att välja dessa efter sådana regler, att 

 de resultat, som kunde vinnas genom undersökningarna, komme att giva 

 en klar bild av rikets samtliga prästskogars genomsnittliga egenskaper 

 och arten utav deras skötsel. Det var också nödvändigt att verkställa 

 urvalet på sådant sätt, att var och en kunde se, att full objektivitet 

 eftersträvats därvid. 



Vid undersökningsskogarnas utskiftning på olika landsdelar blev riket 

 uppkluvet i tre områden. Härvid togs sikte på att temperaturen är den 

 faktor, som i vårt land har största betydelsen av de varierande naturliga 

 betingelserna för skogsbruk. Man skulle kunna säga, att det är tempera- 

 turen, som uthugger de grova dragen i skogarnas typ, under det att 

 jordens bördighet utmejslar detaljerna. Bördighetsgraden växlar inom varje 

 särskild skog, varför det var omöjligt att utan ett oerhört arbete klassifi- 

 cera prästskogarna uti bördighetsklasser. Däremot erbjöd det inga olä- 

 genheter att sammanföra sådana skogar, som växte under någorlunda 

 likartade temperaturförhållanden. Såsom utslagsgivande faktor härvid togs 

 årsmedeltemperaturen. Alla skogar, vilka ligga söder om årsisotermen 

 + 4°, blevo alltså sammanförda till en grupp, skogar, som ligga emellan 

 denna och årsisotermen + i ° till en andra och alla skogar norr om 

 nyssnämnda årsisoterm till en tredje och sista grupp. Denna föll till sin 

 allra största del mellan årsisotermerna + i ° och — 2° C. och; första gruppen 

 emellan årsisotermerna +7° och +4°. Inom varje grupp utgör sålunda 

 skillnaden mellen högsta och lägsta årsmedeltemperaturen +3°. För att 

 bringa gruppernas gränser till närmare överensstämmelse med vissa ad- 

 ministrativa gränser skedde några smärre jämkningar. Den norra gruppen 

 kom sålunda slutgiltigt att omfatta Norrbottens och Västerbottens län, 

 översta spetsen av Västernorrlands län samt Jämtlands, Härjedalens och 

 nordvästra Dalarnas fjällskogar, den mellersta gruppen resten av Norrland 

 och Dalarna och dessutom nordligaste Värmland och den södra åter- 

 stoden av landet eller i det allra närmaste hela Svea- och Götaland. 

 Inom den norra gruppen skulle 14, i den mellersta 21 och i den södra 

 32 skogar undersökas ä marken. 



