SVKRICES PRASTSKOGAR 147 



arna och i regel visade revirförvaltarna undersökningsförrättarna stor väl- 

 vilja och voro dem till en betydande hjälp. 



Sedan jag nu i korthet redogjort för undersökningens planläggande 

 och även flyktigt berört materialets insamlande, skall jag övergå till 

 dettas bearbetning och de därvid framkomna resultaten. 



För bedömandet av skogarnas tillstånd är det nödvändigt att någoi- 

 lunda säkert känna virkesförrådets storlek. Denna kan visserligen utläsas 

 ur skogshushållningsplanerna, men deras uppgifter äro i många fall ofull- 

 ständiga och ojämförbara. Särskilt i övre Norrland uppskattades förut 

 endast sådana träd och träddelar, som kunde tillgodogöras. Lövträden 

 liksom de mindre och medelstora barrträden ävensom toppar av andra 

 barrträd upptogos icke, och i södra Sverige utelämnades i regel all ek, 

 enär den å de allra flesta prästskogar är förbehållen kronan. Beträffande 

 de utelämnade barrträden och topparna av dylika kunde hushållnings- 

 planerna kompletteras i de jämförelsevis få fall, där så erfordrades, 

 men ifråga om lövträd och ek var komplettering helt utesluten. De för 

 virkesförrådet liksom för tillväxten uträknade siffrorna avse därför en- 

 dast barrskog med en diameter av minst lo, i vissa fall 7 Y., centimeter 

 vid brösthöjd, men i dem ingår icke ek och ej heller lövskog i övre och 

 inre Norrland. En annan fråga är, huruvida hushållningsplanernas upp- 

 gifter om virkesförrådet kunna anses tillförlitliga. För att pröva dem har 

 en särskild undersökning verkställts. Inom varje eller nästan varje ut- 

 vald skog avgränsade undersökningsförrättarna med största noggrannhet 

 en eller ett par i hushållningsplanen upptagna avdelningar. Höjd- och 

 formkurvor uppritades, tillväxtprocenten beräknades och därefter uppräkna- 

 des av vederbörande kronojägare diameterklassvis samtliga träd. I huvudsak 

 utvaldes sådana avdelningar, inom vilka antingen ingen avverkning eller 

 ock avverkning till känd storlek uttagits. Vid stamräkningen upptogos jäm- 

 väl alla stubbar, vilka kunde anses härröra från tiden efter hushållnings- 

 planens upprättande. Med stöd av detta material beräknades den nuva- 

 rande kubikmassan per hektar av alla träd tillhörande de diameterklas- 

 ser, som upptagits i hushållningsplanen vid uppskattningen. Härifrån av- 

 drogs tillväxt under tiden från hushållningspianens upprättande, avverkat 

 eller genom självgallring försvunnet virke inom samma diameterklasser 

 samt tillväxten därå. Återstoden jämfördes med den i hushållningspla- 

 nen angivna virkesmassan. Befanns nu återstoden vara större än nämnda 

 virkesmassa, angav detta, att hushållningsplanens uppskattning var för 

 låg, var den mindre, måste uppskattningen vara för hög och överens- 

 stämde siffrorna, var uppskattningen riktig. 



Undersökningarna inom norra gruppen utvisade, att den i planerna 

 angivna kubikmassan var för låg. Felet belöpte sig till 1 7 procent. Även 



