SVKRItlKS l-RASTSKOGAR 151 



verkningens storlek beräknas, utan härför erfordras även kännedom om 

 bl. a. omloppstiden. Utredningen om denna giver till resultat en genom- 

 snittlig omloppstid av 92 år för södra, 120 år för mellersta och 144 år för 

 norra gruppen. Dessa omloppstider äro omkring 10 procent lägre än vad 

 som föreskrives i skogshushällningsplanerna. Samtidigt med omlop])stiden 

 har även kulturtiden fastställts. Med kännedom om areal, virkesförräd, 

 åldersklassfördelning, omloppstid och kulturtid kan den årliga virkesskör- 

 dens storlek nu beräknas. Detta har skett efter en åldersklassmetod och 

 med tanke på att snarast söka åstadkomma normal åldersklassfördelning. I 

 genomsnitt för en tolvårig period skulle för samtliga prästskogar den årliga 

 huvudavverkningen utgå med 756,000 och föravverkningen med 315,000 

 kubikmeter, vadan sålunda hela avverkningen skulle utgöra 1,071,000 

 kubikmeter. Per hektar belöper den sig till 4,01 kubikmeter och utgör i 

 procent av virkesförrådet 4,14 °„ . Avverkningen överstiger tillväxten med 

 368,000 kubikmeter, vilket motiveras av det stora överskottet på gam- 

 mal skog. Vid avverkningens beräknande har jag förutsatt, att en viss 

 del av inkomsten därav antingen genom ren penningfondering, genom 

 skogarnas förbättrande eller genom inköp av mark skall bevaras för 

 framtiden och sålunda icke få användas för skogarnas eller kyrkofondens 

 löpande utgifter. 



Även rörande sätten för virkesskördens uttagande, användning och 

 värde hava utredningar gjorts, på vilka jag dock icke skall ingå. 



Av den gjorda undersökningen kan man bilda sig en god och säker 

 uppfattning om arten av den bedrivna hushållningen å prästskogarna. 

 Innan denna avhandlas, vill jag först anmärka, att undersökningen avser 

 tidsperioden 191 1 — 19 18, varför de framkomna resultaten hänföra sig 

 till samma tid. Vidare bör framhållas, att undersökningen giver en 

 genomsnittlig bild av skogarnas tillstånd och skötsel. 



Om jag nu skulle försöka karaktärisera skogshushållningen ä präst- 

 skogarna, så vill jag först framhålla, att dess mest i ögonenfallande sär- 

 märke är den låga avverkningen. I medeltal för hela undersöknings- 

 perioden, d. v. s. tiden 191 1 — 1918, har den årliga avverkningen varit 

 omkring 508,000 kubikmeter, under det att tillväxten belöpt sig till om- 

 kring 703,000 kubikmeter. Avverkningen har alltså årligen understigit 

 tillväxten med omkring 200,000 kubikmeter. Orsakerna till den låga av- 

 verkningen äro flera. Den betydelsefullaste är, att hushållningsplanerna 

 föreskrivit för små avverkningsbelopp. Visserligen har detta föranlett, 

 att många planer frångåtts, men planer, som gällt sädana skogar, från 

 vilka boställshavarna varit berättigade till en viss andel av skogsavkast- 

 ningen, har man icke utan vidare velat frångå innan deras giltighetstid 

 utlöpt. De ha nämligen betraktats icke allenast såsom ett rättesnöre 



