152 J. A. AMII.ON 



för sko<4shushållnin<4en utan även som avsedda att utmäta och reglera 

 boställshavarens rätt till skogsmarken och dess avkastning. Men varför 

 fastställdes dä planer, vilka föreskrevo en för låg avverkning? En orsak 

 härtill var det tidigare underskattandet av skogarnas produktionsförmåga, 

 en annan att föravverkningsbeloppet beräknades för lågt. Slutligen var 

 det vid planens uppgörande svårt att överskåda, huru skogen, skogshus- 

 hållningen och därpå inverkande förhållanden skulle komma att utvecklas 

 under de tjugo år, varunder planen skulle tillämpas. Under tidsperioden 

 igii — 1Q18 har emellertid såväl det i hushållningsplanerna föreskrivna 

 aviierkningsbeloppet som den verkligen uttagna avverktmigen ökats år från 

 år. Under periodens första är eller år igii bestämdes i då gällande 

 planer en sammanlagd årsavverkning för samtliga prästskogar av endast 

 230,000 kubikmeter, men under periodens sista år 521,000 kubikmeter. 

 Alltså har en betydlig ökning ägt rum. Den verkligen uttagna avverk- 

 ningen överstiger under hela perioden den i planerna föreskrivna och 

 uppgick år 191 1 till 333,000 kubikmeter och år 1918 till 808,000 kubik- 

 meter. 



Till följd av den för låga avverkningen har dels äldre, ofta föga växande 

 skog sparats för länge och dels hava beståndsvårdshuggningarna åt- 

 minstone inom vissa landsdelar icke kunnat utföras i tillräcklig om- 

 fattning. 



Inom södra gruppen har i årligt medeltal för gruppens skogar genom 

 föravverkning avverkats 145,000 kubikmeter. För att fä en uppfattning 

 om i vad mån detta motsvarar skogens behov av föravverkning har jag 

 först uträknat, huru stor procent av virkesmassan, som i årligt genom- 

 snitt bör uttagas inom de olika åldersklasserna och därvid fått fram föl- 

 jande serie 



21 — 40-årig skog årlig gallringsprocent 1,9 



41— 60- » » » >: I,u 



61— 80- » » » '■ 1,5 



81 — 100- » » > » 1,5 



101 120- >' > » » 1,2 



Dessa gallringsprocenter hava kontrollerats och befunnits motsvara den 

 nu vanliga gallringsmetodiken, som bland annat karaktäriseras därav, 

 att det årliga förav verkningsutbytet under förutsättning av normal ålders- 

 klassfördelning blir lika med den årliga huvudavverhmigen. Ur de ovan 

 angivna gallringsprocenterna och motsvarande virkesmassor kan det årliga 

 föravverkningsbeloppet beräknas och blir 199,000 kubikmeter per år. Så 

 mycket borde rätteligen för varje år hava uttagits genom föravverkning 



