sveri(;ks i'ras'I'sic()(;ar 155 



oftast överenskotnmclser med de andra sakäLjania, och sådan är kanske 

 icke alltid så lätt att träffa. 



Virkesskörden å prästskotiarna användes i första hand för boställets 

 husbehov, till bränsle åt tjänsteinnehavaren samt till församling och 

 pastorat för prästgårdens och kyrkans byggande och underhäll. Vör 

 dessa ändamål hava av den ärliga skörden från landets alla prästskogar i 

 medeltal för tidsperioden 191 1 — ig 18 utlämnats 21 procent. A\- åter- 

 stoden hava 18 procent upphuggits genom skogsförvaltningens försorg 

 och 61 procent försålts rotstående. I regel torde bättre pris erhållas, 

 om virket före försäljningen upphugges, och därför drives numera upp- 

 huggning genom skogsförvaltningen i tämligen stor omfattning å krono- 

 skogar och i långt större utsträckning än som sker å prästskogarna. A 

 dessa senare utföres den såsom synes fortfarande i ganska liten skala, 

 ehuru även i detta avseende en förbättring gjort sig märkbar. Under 

 år IQ 1 1 upphöggos sålunda endast 5, men under ar igiS icke mindre 

 än 33 procent av \irkesskörden. 



Jag har i det föregående påvisat vissa orsaker till de befintliga bris- 

 terna i hushållningen å prästskogarna. \'tterligare en orsak härtill skulle 

 jag vilja se i det mycket komplicerade administrationssystemet. 



Det kan icke tillräckligt betonas, att grunden för varje administra- 

 tionssystem utgöres av de befintliga rättsliga förhållandena. Äro dessa 

 oklara eller invecklade, så blir administrationssystemet komplicerat. Präst- 

 skogarnas rättsliga ställning är ju fortfarande i flera avseenden icke fullt 

 utredd, och till avkastningen hava arrendator, tjänsteinnehavare, pastorat 

 och församling samt kyrkofonden rätt efter vissa ganska invecklade 

 regler. Administrationssystcmet måste uppbyggas med hänsyn härtill 

 och på så sätt, att varje avkastningstagares berättigade anspråk bliva 

 tillgodosedda, och därför kan det icke bliva så smidigt, som det från 

 många synpunkter borde vara. Såsom exempel härpå kan jag nämna 

 svårigheterna att ordna så att timmerträd icke behöva användas till 

 bränsle vid bostället eller prästgården. Ett annat exempel kan hämtas 

 från hushållningsplanerna. De äro i många pastorat grundläggande för 

 löneregleringens beräkningar rörande utvägarna för anskaffandet av medel 

 för prästerskapets avlöning. I planerna måste därför den behållna skogs- 

 avkastningen ytterst omsorgsfullt beräknas, för vilket ändamål erfordras, 

 att husbehovsvirkets art och mängd liksom alla kostnader för skogens 

 skötsel noggrant fastställas, allt beräkningar, som äro överflödiga beträf- 

 fande de egentliga kronoskogarna. Ett flertal andra sådana exempel 

 skulle kunna framdragas. Alla dessa svårigheter förorsakas ytterst därav, 

 att administrationssystemets uppgift att rättvist tillgodose avkastnings- 

 tagarna visst icke alltid sammanfaller med dess uppgift att framkalla och 



