160 



CARL Öl.DERTZ 



nära förbunden med eftergroningsfenomenet och uppenbarlii^en har samma 

 förklaringsgrund som detta. Medan frön av sydländsk proveniens i den 

 Jacobsenska groningsapparaten i det närmaste fullborda groningen un- 

 der första månaden, bruka frön från Norrland fortsätta att gro under 

 2 — 3 månader eller längre, innan groningen kan anses avslutad. Detta 

 förhållande står i full överensstämmelse med WlB>:CK.S förut anförda re- 

 sultat. Det är tydligt, att drivningen av fröna går ofantligt mycket for- 

 tare i en groningsapparat med en temperatur av + 25 — 27° C. än ute 

 i det fria, där medeltemperaturen under sommarmånaderna, d. v. s. 



Foto T. Lagebbekg- 

 Tre halverade frön från prov n:r 4 (\. Sorsele revir\ <! innehåller i embryo 

 med en längd av 50 %. i innehåller 2 längs efter varandra liggande embryoner 

 med tydliga hiärtbladsanlag och c 2 bredvid v"arandra liggande ytterst små och 

 odifferentierade embryoner. — 12 ggr nat. storl. 



juni, juli och augusti, ej är mera än + (2 — 13'^ C. Huru mycket for- 

 tare är svårt att avgöra, men det synes mig ej osannolikt, att det kan 

 röra sig om ända till 5 — 6 gånger. Om sålunda ett fröprov håller på 

 att gro tre månader i apparaten, skulle det efter denna beräkning vara 

 liktydigt med 15 — iS månader i naturen. Då emellertid vegetations- 

 perioden ej varar mera än 3 — 4 månader, måste groningen bli avbruten 

 av vintern och kan först nästa sommar fortsätta. Man sår i början eller 

 mitten a\- juni, eventuellt i slutet av maj, och redan i september eller 

 förr, beroende pä breddgraden, är vegetationsperioden slut. 



Denna benägenhet för långsam groning hos norrlandsfröet måste 

 tydligen bero pä någon väsentlig olikhet mellan nord- och sydsvenskt 

 tallfrö. 



Man skulle kunna tänka sig, att olikheten låge däri, att norrlandstal- 

 lens fröskal vore tjockare och fastare hyggt än sörlandst allens och mindre 



