168 CARL OLDKRTZ 



så gror det första året, men har det exempelvis endast en 70 % grodd, 

 hinner det gro första sommaren, endast om det skulle ha en mycket läng 

 vegetationsperiod på sig. Embryot utvecklar sig emellertid inuti fröet 

 till t. ex. 83 — 85 %, innan vegetationstiden är slut. Så övervintrar fröet, 

 och gror nästa sommar. Att det, om så skulle behövas, kan ligga över 

 ännu ett är är nog inte heller omöjligt. 



Orsaken till, att tallfrö av norrländsk proveniens eftersade! 

 ofta ligger över ett eller eventuellt flera är, innan det gror, är 

 alltså den, att embryot i sädana fall icke har erhållit tillräck- 

 ligt hög utveckling inom fröet före fröspridningen. Denna för- 

 modan, som redan tidigare uttalats av jägmästare WlBECK (anf. ställe, 

 sid. 16), har alltså genom den föreliggande undersökningen blivit be- 

 kräftad. 



Man måste naturligtvis fråga sig, varför just norriandstallen har sa 

 ojämna, svaga embryoner. Det ligger kanske nära till hands att tänka, 

 att vi här ha att räkna med en rasegenskap, som skiljer den från sör- 

 landstallen. I''ör att utröna detta borde man förflytta norrlandstallar till 

 södra Sverige, och undersöka de frön, som de där under ändrade kli- 

 matiska förhållanden producerade. Om då dessa frön fortfarande visade 

 samma dåliga utveckling, så vore det ju tämligen säkert, att denna ka- 

 raktär vore ärftlig. I själva verket ha vi dock redan fakta, som tala 

 för, att en raskaraktär i detta avseende icke föreligger. Man känner näm- 

 ligen, att frön av nordsvensk tall från sydligare lokaler visa mindre ef- 

 tergroning än sådana från nordligare, och att frön av sydsvensk tall även 

 de, fast i mycket ringa mån, ligga över, innan de gro. 



En undersökning av det föreliggande problemet leder sålunda till den 

 uppfattningen, att det är vegetationstidens längd och temperatur, som 

 här spelar den a\görande rollen. Som bekant behöver tallkotten två 

 somrar för sin mognad. Under blomningsåret pollineras endast hon- 

 blomman, pollenkornet fastnar i en ur mikropylen avsöndrad vätske- 

 droppe, och pollenslangen börjar växa ned i fröämnet. Först nästa som- 

 mar bildas emellertid arkegon (honliga könsorgan) i endospermet, så att 

 befruktning kan ske. Efter denna utvecklas embryot, och kotten mog- 

 nar för att klänga på eftervintern. Det förefaller självklart, att den för- 

 kortning av vegetationsperioden med någon månad och sänkning av 

 medeltemperaturen med ungefär 1,5° C, som utmärker övre Norrland 

 på 64 — 65° n. br. vid jämförelse med mellersta Sverige på 5 1 — 52°n. br. 

 måste inverka avsevärt pä embryots utvecklingsmöjligheter inom fröet. 

 Enligt undersökningar i Norge skulle tallen fordra en medeltemperatur 

 av minst + 10,5° C. för månaderna juni, juli och augusti för att sätta 



